120 
IRODALOM. 
a melanopsis héjmaradványok. Ugyanezek neritinákkal, helix, limnaeus és pupa 
fajokkal társulva a forrástól délre is találtattak. 
Utóbbi helyeken uralkodó alakok a Melanopsis costata Fér. és a Melanopsis 
Parreysii Mühlf. és ennek váriatiója M. scalaris. 
Ugyancsak az itt a próba-kútfúrások alkalmával nagyobb mennyiségben 
felszinre került Melánia Holandri FÉR.-t a Melanopsis praerosa egy különös, meg¬ 
változott alakjának tartja a szerző. 
Pecze-SzőllÖ8től DIv-re a Felixfürdő melletti agyaggödrökben a felső réteg 
Ö,5—1,5 méternyire vörös agyag, alatta van 0,5 m vastag sárgás agyagos homok 
és ez alatt sárgás meszes, vasas kötszerrel összekötött kavics. A homok és agyag¬ 
réteg közé egy helyen fehér erősen meszes márgaréteg van 3—4 m hosszan és 
1—5 dm vastagságban beágyazva, mely a következő kövületeket szolgáltatta; 
Unió sp., Pisidimn sp., Linnaea sp., Melanopsis praerosa Fér., Succinea ohlonga 
Drap., Helix % sp., Helix pulchella Mull.. Cionella lubrica Mull. 
Hájó községtől délre a Királyhágóról származó kőzetdarabok között cserép¬ 
edényrészek társaságában egy Bős sp. csontjai fordultak elő. Ugyanolyan marad¬ 
ványok Eontó község szántóin és az ürögdi országút mellett az agyaggödrökben 
ember csontokkal vegyest találtattak, mely tényből szerző következteti, hogy a Kő¬ 
rös folyó és a soha be nem fagyó Pecze közti magaslatok már az őskorban is tar¬ 
tózkodási helyül szolgáltak az embernek. Franzenau Ágoston. 
(16.) Halaváts Gyula: A magyarországi fosszil hódmaradványok. (Ter¬ 
mészetrajzi Füzetek. XIV. kötet. 84 1. 1 táblával. Budapest 1891.) 
Valamennyi ez ideig Magyarországról ismert fossil castor maradványnak, 
nevezetesen koponyarészeknek, legtöbbnyire fogaknak, 5 recens példány megfelelő 
részeivel való összehasonlításából kiderült, hogy a fosszil állatok fogainak rágófelüle¬ 
tén a foglemezek alkotta változó formák mindegyikére találhatók analógok a recens 
fogakon is, úgy, hogy szerző arra a meggyőződésre jutott, miszerint a magyar- 
országi fosszil hódmaradványokat egyenesen a Castor fiber-rel kell azonosítani. 
Castor fiber foss. maradványok Magyarországon a következő helyeken és 
képződményekben fordultak elő : 
Apliocen pontusi emeletében : Köpeczen (Háromszék megyében), Ajnácskőn 
(Nógrád megyében), Besenyőn (Zala megyében). 
A pliocen levantei emeletében : Szegeden [a városi artézi-kút 252 méter 
mélységében] (Csongrád megyében), Novskán (Slavoniában). 
A diluviumban Gánóczon (Szepes megyében). 
Franzenau Ágoston. 
(17.) Kinkelin Friedrich: Eine geologische Studienreise durch Oesterreich- 
Ungarn. (Bericht iiber die Senckenbergische Naturforschende Gesell- 
schaft in Frankfurt a/M. Von Juni 1889 bis Juni 1890. p. 51.) 
Nagyjában az országoknak és lakosoknak tárcza3zerű ismertetése, a mint 
azokat szerző útjában Csehországon, Morvaországban, Ausztriában, Krajnában és 
Magyarországon találta, mely mellett a palaeontologiai anyag gyűjtése szempontjá¬ 
ból felkeresett helyiségek, valamint ezek egyes zárványai vannak méltatva. 
( 94 ) 
