168 
m STAUB mobicz: 
magasságig terjed. Szívós az éghajlat különböző volta iránt, de nagyon 
száraz vagy igen nedves talajon (tőzeglápon) nyomorkodik. 
Phragmites communis Trin., a nád nehány levéltöredékben ismeretes 
a gánóczi tufából; ép úgy említjük a 
Cyperites sp. név alatt azon kevés fülevél maradványt, a mit ott gyűjt- 
li ettünk. 
Popidus tremula L., a rezgő nyár egy néhány levele. Az egyik föl¬ 
tűnően hasonlít Populus Heliadum ÜNG.-hez a radoboji flórából (Unger F., 
Die Flóra von Sotzka, pag. 37, t. XY. líg. 7) és egy báró Ettingshausen C. 
részéről meghatározott gánóczi és a bécsi cs. és kir. udvari muzeum phyto- 
paleontologiai gyűjteményében látható levél szinten e nevet viseli. Populus 
Heliadum ÜNG.-ot P. tremula, L.-val szokták összehasonlítani. A radoboji 
levéltől különbözik azonban ama Populus Heliadum levél, melyet Heer a 
FI. tért. Helvetiae II. kötetében leír és a LVII-ik táblán a 4- és 5-ik ábrában 
bemutat; különben ez utóbbiak jobban engedik meg a rezgő nyár leveleivel 
való összehasonlítást mint a radoboji. 
A rezgő nyár jelenleg óriási területet foglal el; a földrajzi szélesség 
35-ik és a hosszúság 140-ik fokán át terjed el; északon a lappföldön túl¬ 
haladja a szelesség 70-ik fokát is; de zárt állabakat itt-ott. a nyírfa és az 
égerfa társaságában csak területének északkeleti és keleti részében alkot 
és pedig mindig a síkságokon és völgyekben; különben elszórtan más lom¬ 
bos és tűlevelű erdőkben is található. A keleti Pyreneusokban 1640 m-nyi 
magasságban is előfordul. Az éghajlat és a talaj iránti igényei nem külö¬ 
nösek. 
Salix Caprea L., a kecskefűz csak egy, de jól megtartott leveltöredéke. 
Előfordul jeleideg majdnem egész Európában, a Kaukázusban és 
Középázsián keresztül Kelet-Szibériáig és az Amurföldig terjed. Kárpátjaink¬ 
ban még 1409,8 m-nyi magasságban fordul elő. Mindennemű erdőkben 
szétszórtan található. 
Salix cinerea, L., a hamvas fűz, három, de föltűnő nagy levél. 
Cserje, ritkán fa, mely leggyakrabban Középeurópában tenyészik, de 
mindenütt a síkföldek mocsarait és nedves helyeit keresi föl. így a hegység 
tőzeglápjaiba is kerül; de 877 m-nél nagyobb magasságból nem ismerik. 
Hazánk alföldjének mocsaraiban Kerner szerint az egyedüli cserje. 
Salix calliantha Kerner, egy levél, mely a m. nemzeti muzeum 
növénygyűjteményében (Haynald bibornok gyűjteménye) az említett név 
alatt letett eredeti példánynyal legjobban összevág, v. Kerner a Salix pur- 
purea és a S. daphnoides nevű füzek hybridjének tartja. Ez utóbbi faj isme¬ 
retes mesztufalerakoáásokból. 
Quercus pednnculata Ehrh., a kocsányos tölgy, mocsártöEy gyűjtemé¬ 
nyemben a legtöbb levélmaradvány által van képviselve. A példányok egyi¬ 
kén sem tatálható a levélnyel épségében ; sőt a legtöbbnél a levél töve sincs 
1116 ) 
