A GÁNÓCZI MÉSZTUFALERAKODÁS FLÓRÁJA. 
169 
meg és így lehetséges, hogy e levelek között a Qu. sessiliflora SM.,a kocsány¬ 
iakul tölgy levelei is előfordulnak. 
A kocsányos tölgy Európa legnagyobb részét, a Kaukázus vidékét és Kis- 
ázsiát lakja, de elterjedésének főterülete jelenleg a délkeleti Európa, neve¬ 
zetesen hazánk sík és dombos földje; az 1000 m-nél nagyobb magasságot 
már kerüli és egyáltalában kényes természetű, mert Willkomm szerint csak 
ott tenyészik, hol a májustól októberig terjedő időszak középhőmérséke 
12,5° C-ttesz: túlságos magas nyári es alacsony téli hőmérsék iránt igen 
érzékeny. 
Corylus Avellana L., a mogyoró levelei a gyakoribb leletek közé tar¬ 
toznak. Egy-kettő nagysága áltál tűnik fel. 
Jelenleg a kocsányos tölgy kisérői köze tartozik. Egy olyan kőzetdara¬ 
bom is van, melyen a lúczfenyő és a kutyabenge lenyomatai is fordulnak elő. 
Carpinus Betulus L. a gyertyánfa, csak egy igen töredékes példányban 
van meg. 
Alnus glutinosa Gaertn., a mezgés égerfa csak két levéllenyomatban 
került meghatározás alá; ezek közül az egyik nagyon emlékeztet "[Inger 
Alnus nostratum-á ra. 
Jelenleg Európában a legelterjedtebb fák egyike, a nedves síkföldek 
különös kedvelője és ennek következtében elterjedése területének csak del- 
nyugoti vidékén, a tiroli és a deli Alpokon megy 1300 m-ig; Kárpátjaink¬ 
ban 1136,6 és Norvégiában csak 324,7 m-ig. 
Fraxinus excelsior L., a kőrisfa levélkéi elég nagy számmal, sőt egy 
jól megtartott levél is került ki a gánóczi mésztufából. 
A fának jelenleg igen nagy területe van, de csak hazánk alföldjén 
alkotna v. Kerner szerint zárt erdőt a folyók mocsaras árterén; sőt Kitaibel 
szerint Szlavóniában a Dráva és Száva mocsaras partjain a kocsányos tölgy 
társaságában nagy kiterjedésű erdőket alkotna. Kiválóan a síkföldek és 
völgyek fája, legmagasabb előfordulása a bajor Alpokban volna, ugyanis 
1366,2 m. 
Acer Pseudoplatanus L., a juhar két rosszul megtartott levéltöredék - 
ben és egy termésben maradt meg. 
Jelenleg leginkább Közép-és Déleurópát lakja a legszélső délnyugati és 
délkeleti vidékeket kivéve. A hegységek fája es elterjedése területének csak 
északi és északkeleti vidékein megy a síkságra is. A bajor Alpokban mint 
cserje 1644,7 m-ig is megy. Nagyon ritkán alkot zárt, de csak kis állabat; 
szétszórtan található az erdőkben. A meleg kedvelője és egyáltalában éghaj¬ 
lati és talajbeli igényeiben a blikkben találja párját. 
Rhamnus Frangula L., a kutya benge levelei a tölgylevelek után leg¬ 
nagyobb számmal fordulnak elő a gánóczi mésztufákban. Azt hiszem, e cserje 
csonttermése is megvan. 
Szintén majdnem egész Európában található; bemegy az erdőkbe is, 
( 117 ) 
