A GÁNÓCZI MÉSZTUFALERAKODÁS FLÓRÁJA. 
173 
tufától. A régi mésztufa sárgás, jóval tömöttebb és nagyobb fajsúlyú, mint a 
közönséges mésztufa. Stur kövületeket nem talált benne, és hozzáteszi, 
hogy jelenleg e mésztufatomeg környékén csak annak déli végén és a Hlboka- 
völgy nyílásánál raknak le kis patakocskák mésztufát. Ilyen körülmények 
között nehezen megoldható feladat előtt állunk . 1 
A Hl boka-völgy nyílásánál körülbelül 7—8 üres, de növekedésben levő 
elgátolt tó látható, melyek a völgytalp tufatakaróján egymás mögé sorakoznak. 
Keletre Rózsahegytől Tepla és Lucski községek között a patak völgye 
egészen ki van töltve mésztufa-lerakodással, mely aztán kis megszakítással 
továbbá K-re a Vág völgyében újra föllép.' 2 
A Fekete Vág völgyében Teplicská-tól DK-re van egy kis lerakodás. 3 
L. Lóczy Lajos tanár úr szives közlese szerint Sztankovan ésLubochna 
között a Vág mindkét oldalán nagy lerakodás van. Külön kúpok láthatók és 
a viz még most is folytatná ott lerakó működését. 
Tv encs énmegy ében Rajecz es Friwald között a Zsillinka-patak völgyé¬ 
ben egy hatalmas lerakodás fekszik. 4 
Zólyomme gyében Szliács ismeretes fürdőhely mellett jelentékeny 
mésztufaképződés van. Mésztufán állanak a fürdő összes épületei és kertjé¬ 
nek egy nagy része. E tufa kétség nélkül az ottani hévforrás üledéke, mely 
helyenkint tömött mésztufába megy át. 5 Szabó J . 6 szerint a források a fürdő¬ 
domb 2 /s-ad magasságában fakadnak ki; de sem Paul, sem Szabó nem tesznek 
említést a mésztufában előforduló növényekről. Ilyeneket azonban gyűjtöttek 
HazslinszkyFrigyes és dr. Szontagh Tamás és átadták a m. kir. földtani intézet 
phytopaleontologiai gyűjteményének. Ezek a következők: Abies excelsaDG., 
Populus tremula L., Acer campestre L., Acer cf. Pseudoplatanus L. 7 
Szliácstól D-re van a borovahorai gyöngébb ásványforrás, mely szintén 
a szliácsihoz hasonló mésztufát rakott le. 5 
1 Y. ö. továbbá Stache G., Jahrb. d. k. k. geol. Reiclisanst. Wien. Bd. XIV. 
Verhdlgn pag. 72. 
2 A bécsi cs. kir. földtani intézet részéről kiadott térkép szerint. (Umge- 
bungen von Bosenberg und Rubin. Fölvették 1867-ben Stur D., Paul 0., Mojsiso- 
vics E.) 
A bécsi cs. kir. földtani intézet részéről kiadott térkép szerint. (Umgebun- 
gen von Dobscliau und Tiszolcz. Fölvették 1867-ben Foetterle F. és Andrian.) 
4 A bécsi cs. kir. földtani intézet részéről kiadott térkép szerint. (Umgebun- 
gen von Siliein und Puchov. Fölvették 1864-ben Foetterle F., Paul K., Andrian,. 
Babanek és IIorniczek.) 
0 Paul K. M., Dér östlicbe Tlieil des Scliemnitzer Trachytgebirges. — Jahrb. 
d. k. k. geol. Reiclisanst. Bd. XYI. pag. ISI. 
6 Szabó J., Földtani kirándulás technikai szempontból lig. Eszterházy Pál 6 
Főméltóságának, mint a Földtani társulat pártfogójának ipolypásztói és véghlesi ura¬ 
dalmaiba 1852 aug. 23. — szept. 16. — Munkálatok, II. köt. 12. 1. 
7 Staub M., A m. kir. földtani intézet évi jelentése 1891-ről, 140. 1. 
( 121 ) 
