180 
DE STAUB MÓRICZ : 
T. Roth Lajos úr az 11 — 17 alatt felsorolt lerakodásokat mind allu- 
viális koruaknak mondja. 1 
Ez utóbbi helytől kezdve a Nera jobb partja felé közeledünk, hol Böckh 
János igazgató ur szives közlése szerint a következő lerakodások fordul¬ 
nak elő : 
18. A Nera völgyébe torkoló Bee-völgyben(Valea Beulin) három mész¬ 
tufa-lerakodásra akadunk és 
19. az Oki Bee nevű oldalvölgyben egy nagyobb 15 m vastag lerako¬ 
dásra. 
20. A Nera-völgy ben fekvő Mocseris helységtől Ny-ra és 
f 
21. ENy-ra van az előbbinél jóval nagyobb lerakodás. — Innét a Minis 
völgye felé jövünk, hol 
22. Bozovicstól ENy-ra két nagyobb és ezektől 
/ 
23. E-ra a Minis-völgy egy mellékvölgyében is van egy lerakodás. — 
Innét kezdve a mésztufa-lerakodások már magába a Minis-völgybe esnek és 
ezek T. Both L. ur fölvételei szerint a következők: 
24. Az «Ogasu Pietra mole» nevű mésztufa-lerakodást jurakorbeli már- 
gás rétegek okozzák; vastagsága kb. 15—20 m-re tehető. Helix austriaca 
Mühlf. héjain kívül T. Roth ur a következő levéllenyomatokat gyűjtötte: 
Corylus Avellana L., Fagus silvatica L., ? Acer Pseudoplatanus L. és egy 
már föl nem ismerhető moh. 
25. A legnagyobb lerakodás a Minis-völgy jobb partján az Og. Pietra 
mole felső végéhez közel (Poj. Bobi-tól D-re) fekszik. Kis fensíkot képez. 
Az inkrustálás itt Roth ur szerint, a mint ez a patak medrében fekvő tár¬ 
gyakon látható, rendkívül gyorsan történik. — E két lerakodástól E-ra a 
Minis túlsó partján vannak még lerakodások 
26. a Kuszek-patak két eredő árkában a keleti lejtőn és 
27. a Gura Izvoruluj torkolatának K-i lejtőjén. 2 Éltből Fagus silvatica 
L.-t ismerem. 
Az elöbbeniekhez csatlakoznak 
28. A Ponyászka-völgy nevezetes lerakodásai. A mésztufa-pad legalább 
10 m vastag, alul egészen tiszta, azonban felső rétegeiben agyaggal is kevere¬ 
dett. Ez utóbbiakban előfordulnak egy emlős csontmaradványa mellett Lim- 
naeus ovatus Drap. var. pereger íIazay, Papa dolium Drap., P. truncatella 
Pfeiff., Helix pomatia L., H. sp.juv., Hyalinia nitens Mich. ; ezek mind 
olyan fajok, melyek meg élők, de részben a diluviumból is ismeretesek. 3 
1 T. Roth Lajos. A krassó-szörényi hegység Ny-i széle Illadia, Csiklova és Ora- 
vicza környékén. — A m. kir. földtani intézet évi jelentése 1888-ról, 93. 1. 
2 T. Roth Lajos, Stájerlak DK-i és részben K-i környéke. — Ugyanott 1886-ról, 
[62. lap. 
3 T. Roth Lajos, A Pony ászka-völgy és környéke Krassó-Szörény megyében. — 
A m. kir. földtani intézet évi jelentése 1885-től, 143. lap. 
( 128 ) 
