182 
Dl STAUB MÓRICZ : 
formáját, a mennyiben részint az erosio által szenvedett sokat, részint pedig 
a felülről leszakadó újabb törmelék által elboríttatott úgy, hogy jelenleg csak 
imitt-amott látjuk a szivacsos mésztufát kibukkanni. Dr. Schafarzik úr¬ 
bizonyosnak veszi, hogy ez egy már régen elapadt forrás üledéke; ellenben 
mostkoriaknak tekinti a herkulesfürdői Cserna-völgyben a két meleg forrástól 
EK-re a Gyalu-Cosiu 400 m magas tövében látható mészcarbonat kiválások 
által valóságos conglomerattá összeragasztatott mészkőtörmeléket. 
Szóbeli közlése szerint Dr. Schafarzik úr Krucsovecs-től D-re talált 
egy jelenkori jelentéktelen lerakodást. 
A mi hazánk erdélyi részét illeti, az ottani mésztufa-lerakodások illető¬ 
leg vajmi keveset tudunk, v. Hauer F. és Stache G. sem méltatták különös 
figyelemre. 1 Erdély geológiáját leíró munkájokban csak átalánosságban nyilat¬ 
koznak róluk. Szerintök a mésztufa-lerakodások nagy mennyiségben fordul¬ 
nak elő; de csak a nagyobb tömegeket tüntették föl térképükön és mint 
ilyeneket említik az Urletore vízzuhatagnál a Bodza-szorosban előfordulót 
(ez lesz azonban a mai Bodzaforduló Háromszékmegyében), melynek mész- 
forrásai a kárpáthomokkőből törnek ki stb. 
Említik továbbá a szerzők, hogy az erdélyi mésztufa-lerakodások ep 
úgy mint másutt levéllenyomatokat, meg mai nap ott élő csigák héjait zárják 
magokban és mindnyájokat kivétel nélkül az alluviumba helyezik. 
Hogy ez az erdélyi mésztufa-lerakodásokra nézve nem lesz kivétel 
nélkül érvényes, ezt gyaníttatja velem azon kevés jegyzet is, melyekre 
tisztelt barátom dr. Koch Antal tanár úr szívessége figyelmeztetett és a mit 
Herbich F. a borszéki lerakodásról ír. 
Dr. Koch Antal a következő mesztufa-lerakodásokat közli velem : 
Borszék fürdő (Csíkmegye) területének nagy része mésztufán áll, 
melyet a szénsavdús források meg most is leraknak. Helyenként 30—40 m 
vastag is lehet az eddigi leülepedés. Harmadéve a Kerékszék oldalában, Alsó- 
Borszék mellett körülbelül 10 m mélységből a diluviális őslónak (Equus 
fossilis v. Mey) két zápfoga került ki belőle. 2 Herbich F. 3 azt mondja, hogy 
az ottani forrásoknak egykor jóval magasabb fokuaknak kellett lenniök, 
mint most, mert különben nem lehet a tömérdek rétegek keletkezését meg¬ 
magyarázni. 
Kétségtelennek tartja, hogy hozzá az anyagot a kristályos palahegy¬ 
ségbe betelepedett szemcsés mész szolgáltatja. A mésztufa lerakodások nem¬ 
csak Borszékén veszik körül a medenczeszabású völgy forrásait, hanem a 
Borszéket környező magaslatokon is fekszenek. P. o. a Kerékszéknél 1000 
1 Hauer F. v. u. Stache G. Geologie Siebenbürgens, pag. 33. 
2 Koch A., Az erdélyi múzeum-egylet Értesítője, XVII. köt. 255. 1. 
s Herbich F., Északkeleti Erdély földtani viszonyai. — A m. kir. földt. intézet 
évkönyve, I. köt. 322—323. 1. 
( 130 ) 
