A GÁNÓCZI MÉSZTUFALERAKODÁS FLÓRÁJA. 
187 
Seine) előforduló mésztufa-lerakodások, mely utóbbiból Fliche 1 gazdag és 
érdekes flórát ír le és a melyből a hárs, Prunus Mahaleb, a dió, apuszpdng 7 
Acer opulifolium Vill., Betula alba v. papyrifera Spach a vidéket már 
elhagyták és azt állítja Fliche, hogy akkor, midőn e flóra élt, a doué-i forrá¬ 
sok sokkal erősebbek lehettek, mint mai nap es a mint mondja, az éghajlat 
változására is lehetne gondolni, ha Buxus semperuirens L.-t nem találta 
volna Acer platanoides L. mellett. Fliche talán e kérdéssel is hamarább 
jött volna tisztába, ha a mésztufa-lerakodásról olyan szelvényt kaphatott 
volna, mint a milyent későbbén a Lasnez-i lerakodásból kapott; de mielőtt 
ezt megismertetnem, még megemlékezni akarok a St.-Antoine (Bouches du 
Fihone) melletti mésztufa-lerakodás flórájáról is, melyben Quercus sessiliflora 
Sm., Qu. pubescens Willd., (Ja. llex L., Vitis vinifera L., Pistacia Tere- 
binthus L., Hedera Helix L., Babus caesius L. előfordulnak és melyet 
de Saporta a «középső quartár»-ba helyez, melyben a jelenlegi éghajlati 
viszonyok már élesebben felismerhetők és melynek vegetatiója ama vidék 
vegetatiójától alig különböző. 
Nancy környékén a Meurthe völgyének egyik mellékvölgyeben Villers 
község mellett fekszik a Lasnez nevű kastély közelében egy mésztufa-lerako¬ 
dás, melyről Fliche 1 2 a következő szelvényt közli : 
1. Humusz ... ... . ... ... 0,50 — 0,60 m 
2. Földes mésztufa fészkekben ... ... 0,35 m 
3. Termőföld ... ... .. ... ... 0,07 m 
4. Tufa .. . ... ... ... 0,20 m 
5. Termőföld ... ... _ ... ... ... 0,05 m 
6. Tufa .. ... 0,20 m 
7. Termőföld ... ... ... _ ... ... 0,05 m 
8. Tőzeggel többó-kevésbbé kevert tufa 0,85 m 
9. Tőzeg ... ... ... ... ... ... 
E szelvény világosan mutatja, hogy a meszet lerakó források idő¬ 
közönként megszüntették munkájukat, minek indító oka nem lehetett más r 
mint az, hogy a légkörbeli csapadék mennyisége apadt, hogy tehát szárazabb 
időszakok állottak be váltakozva azokkal, melyek dusabb csapadék mellett 
növelték a források vizét, így kőzetalkotó működésűket ismét fölvehették és 
erről a mésztufákban talált növény maradványok is tanúskodnak, 
1 Fliche. Flóré des tufs quaternaires de Resson. (Bull. de la Soc. d. se. 
Nancy 1878. Ser. II. T. III. fasc. 7. p. 72). — Etűdé paléontologique sur les tufs- 
quaternaires de Resson. (Bull. de la Soc. Géol. de Francé. Ser. III. T. XII. 1884. 
pag. 6—31.) 
2 Fliche, Note sur les tufs et les tourbes de Lasnez, prés de Nancy. — Soc. 
de se. de Nancy. 1888. 
(135) 
