192 
D; STAUB MÓRICZ : 
Ez időszak elején a délkeleti Norvégia 50 lábbal melyebben feküdt 
mint most és bevándorolt a subborealis flóra (Subborealis időszak, continen- 
talis éghajlat). 
9. Körülbelül 5 lábnvi vastag tőzegréteg, mely rendesen sphagnum- 
ból áll. 
Ez időszakban Norvégiában még alkalmazásban voltak a kőszerszá¬ 
mok és bevándorolt a subatlantikus flóra (Subatlantikus időszak, nedves 
éghajlat). 
10. Jelenkor, midőn a tőzeglápok nagyobb része kiszáradt és részint 
hangával (Haide), részint erdővel nőttek be, de a hátramaradt mohdom¬ 
bocskákban keletkezett az új gyökerreteg, a mely, ha újból esős időszak 
állana be, ez újra megindítaná a tőzegképződést. Blytt eme tiz éghajlati 
időszaka jól egyeztethető meg Steenstrup régibb faperiodusaival és a mint 
ezt már Sep.nander R. említette, Nathorst Dryas-időszaka megfelel Blytt 
arktikus időszakának (1.2.); a rezgő nyár időszaka a subarktikus időszak első 
szakának (3.); a fenyő időszaka a két utóbbinak (4. 5.); a tölgy időszaka a 
borealis, az atlantikus és valószínűleg a sabborealis időszak egy részének 
(6. 7. 8.); végre az éger es a bükk időszaka a subboreális időszaktól a jelen¬ 
korig terjed. 
Blytt ezen hypothesisének helyessége mellett tanúságot tesznek az 
újabb és különböző helyeken tett tőzegkutatások 14 és ha tekintetbe vesz- 
szük azt, a mire a mesztufa-lerakodásokban zárt flóra tanít, akkor azt fogjuk 
tapasztalni, hogy a mésztufa-lerakodás karöltve járt a tőzegképződéssel és 
hogy amazokban is fölismerhetők Blytt váltakozó éghajlati időszakainak 
befolyása. 
Legfenyesebben teszik ezt a Blytt által Norvégiában a Gudbrandsdalen 
nevű völgyben újabban átkutatott mesztufa-lerakodások, melyekről a követ¬ 
kezőben röviden kell, hogy megemlékezzünk. 1 2 3 4 5 
Az egyik lerakodás a tenger fölött 600 és a völgy talpa fölött 300 m-nyi 
magasságban (61 0 45' é. sz. és 27° 20' k. h. Ferro-tól) fekvő Leine nevű ma¬ 
jorság mellett és pedig a völgy északi oldalán kb. 500 m-re a t. f. van. 
1 Johnson, C. J., Einige Beobachtungen über Tormoore im südlicken Schwe- 
den. — Bot. Centralblatt Bd. XXXV. pag. 317. 
2 Woitschach, XJeber einige Moore Nioderscblesiens. — 26. Jahresbericbt- des 
Schles. Ges. für vaterl. Cultur. Breslau 1889. pag. 160—173. 
3 v. Fischer-Benzon, R., Die Moore dér Provinz Schleswig-Holstein. — Kiél 1891. 
4 A BLYTT-féle tlieoria kritikáját v. ö. Sernander A., Die Einwanderung dér 
Ficbte in Skandinavien. — A. Engler, Bot. Jahrb. etc. Bd. XV. 
3 Blytt, A., Om Kalktuffen ved Leine. — (Natúrén 1891.) — Ueber zwei Kalk- 
tuffbildungen in Gudbrandsdalen (Norwegen), mit Bemerkungen über die postglaciale 
Geologie unserer Gebirgstháler. (Beiblatt zu A. Engler’s Bot. Jahrb. etc. Bd. XVI. 
Heft 2. pag. 1—42.) 
(140) 
