KÖNYVISMERTETÉS. 199 
A. Daubrée munkálatai alapján az ón és kísérői által (mint ónoxyd) jellem¬ 
zett érczfeklielyek savas eruptív kőzetekben, mint olyanok jelöltetnek, melyeknél 
clilor és fluor a legjelesebb érczesedési szerek voltak. 
Más, inkább basisos eruptív kőzetek, más érczesedési szerek által, az ólom, 
ezüst és zinkérczfeklielyeket szolgáltatják, melyek a kénes fémek uralkodása által 
kivállanak. 
A rézérczfekhelyek e két typus között az átmenetet képezik. 
Szerző az ónfekhelyeket m int a savas ( gites de départ ), a rézérczfekkelyeket 
ellenben mint a basisos eruptív kőzetek kiválásait jelöli. 
A szerző az itt felállított nézeteket hihetőleg kimerítően fogja okadatolni és 
magyarázni, egy az alkalmazott geológiát tárgyaló munkában, a melyet legköze¬ 
lebb Fuchs E. úrral együtt szándékozik közzétenni. 
A szerkezeti viszonyoknak, az előbb létezett üregek érczekkel vagy az azo¬ 
kat kisérő telérkőzetekkel való kitöltésének és az ezekből folyó következtetéseknek, 
melyek épen folyadékokból történt chemiai kiválásra utalnak, a szerző úgy látszik 
nem tulajdonítja a mások által hangsúlyozott fontosságot; hanem egyszerűen fel¬ 
tételezi, hogy az erezek csak is felszálló ásványfolyadékokból csapódtak le. 
Az érczfeklielyek harmadik kategóriáját ( gites sédimentaires ) szerző szerint 
egyrészt a mechanikus üledékek, másrészt chemiai lecsapódások, (mint például 
vasoxydlerakódások) által jellemeztetnek; úgy látszik a sulfidoknak tengeri meden- 
ezékben végbement lerakódását szintén lehetségesnek tartja. 
Az egész előadásban a chemiai speculatiókra alapított adatok első sorban 
mérvadók; miután megszoktuk a physikai és geológiai folyamatokat előtérbe állí¬ 
tani, a mit nem helyesen teszünk, minthogy geológiai folyamatoknál a chemiai 
befolyásoknak is kiváló szerep jutott és a cliemiaiakat úgyszólván csak alárendel¬ 
ten felhasználjuk, nem könnyű a de Launay könyvében bemutatott elméletekkel 
egyhamar megbarátkoznunk. 
Az érczfeklielyek megismerését tekintve azonban rendkívül hasznos, ha a 
különféle utakon nyert eredmények összehasonlításra kerülnek és erre nézve az 
elmés franczia munkája sokféle alkalmat szolgáltat ebbeli nézeteink tisztázáséit 
illetőleg. Gezell Sándor. 
Szerkesztőségünkhöz a következő czimű könyv mutatványszáma érkezett: 
«Ötnyelvű szótár. A magyar, német, angol, franczia és olasz nyelv szótára, szer¬ 
zetbe Somogyi Ede, kir. törvényszéki német, angol, franczia és olasz hites tolmács. 
Kiadja Robicsek Zsigmond könyvkereskedése Budapesten. Teljesen 32 füzetben, 
melyek félhavonként megjelennek és áruk egyenkint 30 kr.» Tisztelt tagtársainkat, 
kik a külföldi irodalommal is foglalkoznak, figyelmeztetjük e könyvre, melynek 
sokszor vehetik hasznát. Példaképen a következő mutatványt közöljük belőle: 
Abandonner (franczia), elhagyni, cserbenhagyni (m), verlassen, im Sticlie 
lassen (d = német), to abandon, fersake (e = angol), abbandonare (i = olasz). 
Abangsten, abángstigen (sicli) (d), gyötrődni, aggódni (m), to freet, to be 
in great anxiety (e), se tourmenter (f), uffannarsi (i). 
Abaptiston (e), koponyafúró (m), Trepan, Schádelbohrer (d), trépan (f), 
trapanatojo, tropano (i). a— 
(147) 
