200 
IRODALOM. 
IRODALOM. 
(30). A magyar kir. Földtani Intézet Évi Jelentése 1889-ről. Budapest 1890. 
162 oldal. 
Mellőzve az e jelentés első részét képező «Igazgatósági jelentést", melynek 
tartalma nagyobbára mára ((Földtani Közlöny» hivatalos rovatában közöltetett; 
áttérünk a jelentés Il-ik részére, a ((Felvételi jelentésekre". 
1. Néhány adat a Kodru-hegység geológiájához. 
Dr. Pethő GvunÁ-tól. 
A Kodru-hegység legmagasabb tömege, az Izói-gcrincz környékén a következő 
geológiai képződmények fordulnak elő : 
I. Beteges, eredetileg üledékes (kathogén) kőzetek. 
1 . Phyllit; a területnek csak kevés pontján, s azok sem typusos előfordulások. 
2. Vörös és zöld agyagpala és vékony réteges quarzhomokkö (Rothliegend; 
alsó diasz). 
3. Quarzithomokkő (Grödeni homokkő; alsó diasz). 
4. Dolomitos mész és dolomit (? Felső triász). 
5. Liasz-mészkő, különféle módosulatokban. 
6 . Pontusi agyag, márga és homok. 
7. Magashegyi Kodru-kavics (Felső pontusi, részben ó-alluvialis lerakodások). 
8. Diluvialis kavics és agyag; terra rossa. A monyászai diluvialis bar¬ 
lang-üreg. 
9. Alluvium. 
II. Tömeges eruptív és réteges, de eredetileg anogén kőzetek. 
10. Muskovit-gránit ; a területnek kevés pontján, de typusos minőségű. 
1 1. Felsit-porphyr (quarzporphyr) különféle módosulatai. 
12. Porphyr- és porphyrit-tufák eredeti és elegyedett lerakódásai. 
13. Diabas és diábas-zöldkő. 
14. Diabas-tufák különféle változatai. 
15. Pyroxen-andesit (Hypersthen-augit-andesit) kitörés láva-anyaga. 
16. Pyroxen-andesit-tufák (Hypersthen-augit-andesit-tufák), pelites, brec- 
ciás, conglomerátos és tömbös rétegei. 
A hegység alapját phyllit- és muskovit-gránit képezi, de ezek csak igen kevés 
ponton bukkannak a felületre. A főtömeget agyagpalák és palás homokkövek teszik, 
melyek mellett felsitporphyr tufáival és diabastufák is jelentékeny szerepet játsza¬ 
nak. Monyászától K-re és EK-re a triasz-meszek és dolomitok uralkodnak. A szar- 
máta-mé8z és márga, pontusi márga és homok, Kodru-kavics és ezeknek takaróját 
képező diluvialis kavics és sárga agyag csak az Izói-gerincz Ny-i és DNy-i tövében 
a Fehér-Kőrös felé leereszkedő lejtősíkon fordulnak elő. Az Izói-gerincz keleti 
lejtőjén az idősebb képződményeket ferra rossa-szerű sárgás vöröses agyag borítja. 
( 143 ) 
