IRODALOM. 
201 
2. Geológiai tanulmányok Nagy-Várad, a Püspök- és Felixfürdők környékén 
valamint a Sebes-Kőrös bal partján Krajnikfalvától Nagy-Váradig húzódó 
hegység dombvidékén. 
Dr. SzONTAGH TAMÁS-tÓl. 
A részint hegyes, részint dombos és részint az Alföld rónaságához tartozó 
felvett vidéken a következő geológiai képződmények fordulnak elő : 
1. Liasz, alsó, közép és felső lerakódásai a Sebes-Kőrös bal oldalán húzódó 
hegységben. A közép liasz quarzitos márgapaláiban és glaukonitos márgákban a 
kövületek is elég gyakoriak; az alsó liasz quarzitos homokkövei közt pedig több 
helyen hatalmas agyagbetelepülések észlelhetők. 
2. Kréta, a) Requienia-mészkő, a Sebes-Kőrös bal oldalán, azt a kiemelkedő 
s meredek oldalú hegységet képezi, a mely Rákosdtól Kőaljáig vonul és a magas 
Somlyóhegyet, melynek tövében a püspöki fürdő meleg forrásai fakadnak, b) Felső 
kréta: Gosaurétegek, márgás, homokos agyag és homokkő alakjában néhány ponton 
Kis-Kér hegységtől nyugatra az előbbeni képződményt borítják; bennök különösen 
korállmaradványok fordulnak elő. 
3. Orthoklas-quarztrachyt és perlitje ? Kalota felé a reqnienia mészbez 
támaszkodólag egy hús veres és barnás alapanyagú eruptív kőzet észlelhető, mely¬ 
ben 1 mm-nyi quarzkristálykák láthatók kiválva, E szép kőzet felett vékony 
padokban üveges, fluidal szövetű perlit látható. 
4*. Neogén. Izsópallaga és Kőalja hegységek közt és egyes foltokban Somlyó- 
hegy körül mutatkozik. 
a) Felső mediterrán ? Kőaljától DK-re a Koszta-Petrisilor aljában fehér, 
márgás tufák fordulnak elő, melyeknek szerves zárványaiból ezen üledék felső 
mediterrán korára lehet következtetni. 
b) Szarmátarétegek, többnyire oolithos, márgás mészkövek, agyagmárgák 
és részben diatomás pelitek alakjában Kegyek és Borostelek, Kőalja és Izsópallaga 
közt, bukkanak itt-ott a felületre. 
c) Pontusi emelet, laza homok, homokkő, agyag a mészkő aljában Izsó¬ 
pallaga és Kőalja környékén, Kardó, Betfia és Szt.-Elek községek környékén 
fordulnak elő. 
5. Diluvium. Az Alföld szegétyéhez tartozó halmos és sík területeket, vala¬ 
mint N.-Várad és Izsópallaga közt a terrászos s dombos vidéket általában véve a 
diluvium borítja. Ez a képződmény tulnyomólag agyagokból áll, melyekhez helyen- 
kint kavics is csatlakozik. Eskrillőtől D-re «La-Krucse»-nál a krétakori mészkő 
repedéseiben édesvízi mészkőlerakódások is előfordulnak. 
6. Alluvium. A sík területek többnyire új alluviummal vannak borítva, 
helyenkint azonban ó-alluviumra is bukkanhatni. 
3. Jelentés a kolozs-bihari hegység Vlegyásza hegyvonulatában 
1889. évben végzett részletes geológiai felvételeimről. 
Dr. Primics György- tői. 
E terjedelmes hegységben, mely túlnyomóan harmadkori eruptív kőzetek¬ 
ből áll, a következő geológiai képződmények is előfordulnak : 
(149) 
