202 
IBODALOM. 
1. Alluvium egyfelől mint a folyóvizek kavics és iszap lerakódásai, másfelől 
mint a völgyek oldalait alkotó kőzetek máladékainak hordalékai főleg a Drágán- és 
a Székelyóviz völgytágulatainak ártereit borítják. 
2. Diluvium, mint laza conglomerat, mely főleg a trachytos kőzetek kavicsai¬ 
ból áll, Sebes-Kőrös bal oldalán Csúcsa és N.-Sebes közt, a mostani folyóvizek 
szintje felett mintegy 100 m magasságban a hegyek párkányait egyes foltok 
alakjában borítja. 
3. Kréta, gosaurétegek. Ezek az üledékek aj Ylegyásza déli lábánál és 
Piatra alba közt szennyes kékes szürke és sárgás, finomabb durvább, iszapos, 
csillámoe homokkő kőbelekkel és lenyomatokkal és alárendelten kékes barnás 
palás agyag alakjában, a dacit és a jurakori mészkő közé ékelve fordulnak elő. 
b) A Drágánvölgy közepe táján és baloldalán Sebespatak, illetőleg Pipilisel és 
Gyálu Kapri közt, az előbbenihez hasonló petrographiai kifejlődésben a lankás 
hegyhátakat borítja. Ezen üledékeknek mélyebb rétegei a Sebespatak medrében 
igen jól vannak feltárva ; a hol alulról fölfelé a következő rétegsorozat megfigyel¬ 
hető : 1. Sötét barna színű, finom, tömött agyagmárgák, néha palás szerkezettel; 
2. finomszemű, szürke homokkövek; 3. sötét barna, igen finom szenes palák 
4. szürkés, középszemű homokkő padok váltakozva vasérczveséket tartalmazó 
agyagpalákkal. Ezen üledéksorozatnak alsóbb rétegeiben a gosaura jellemző kövü¬ 
letek főleg acteonellák és hippuritek bőven fordulnak elő. c) A Drágánvölgy alsó 
részében, a keskés-lunkai szoros táján, a völgy mind a két oldalán találhatok még 
krétaüledékek ; a szoros bal oldalán a verrucano conglomerátot glaukonitos homok¬ 
kövek borítják, Lunka Ylegyásza felőli oldalán pedig pár ponton sötét színű márga, 
és piszkosbarna, finom, iszapszerű agyagos-homos üledékek vannak rátelepülve a 
conglomeratokra. 
4. Jura, titkon (?) üledékek. Ide számíttatnak főleg Oncsásza környékén 
feltűnő, fehér szíriek alakjában előforduló mészkövek. 
5. Liasz. Főleg Oncsásza környékén foglal el nagyobb területet. Egyes rögei 
előfordulnak még Ylegyásza déli oldalán a Yalea-szaka és a Valea-arszabam 
Oncsásza vidékének egyes pontjain, jellemző kövületekkel, a basznak mind a három 
tagja, az alsó, közép és a felső liasz is található. 
6. Diasz. a) Quarzitok és quarzitos homokkövek. Mint finomszemű, szürkés¬ 
fehér és ezeknek elquarzitosodott módosulatai a Drágán és Jádvíz közti víz¬ 
választóján Balatunk, Gyalu-Szkorosetuluj és Fericsel pontokon kisebb terjedelmű 
foltok alakjában közvetlenül a csillámpalákon nyugosznak és helyenkint fölfelé 
átmennek a durvább conglomerátba. Oncsásza vidékén több ponton bukkantak 
a felületre, b) Verrucano tarkaszinű durva conglomerat alakjában, a Drágánvölgy - 
ben Kecskés Lunka bulzuluj közt igen festői sziklacsoportozatokat képez. Kisebb- 
nagyobb foltokban Oncsásza környékén is több ponton található. 
7. Tertiár eruptív kőzetek. A felvett terület kimagasló hegytömegeit a har¬ 
madkori eruptív kőzetek képezik, melyek egymással összefüggően felette nagy 
területet borítanak. Túlnyomó köztük a különböző szövetű dacit, mely a tulajdon- 
képeni Vlegyásza vonulatot alkotja (Vlegyásza, Vurvurásza, Botyásza, Pojén stb.) ; 
melléje kisebb hegyalkotó szereppel csatlakozik az andcsit, mely a dacit déli szélén 
képez kisebb hegyvonulatot. 
8. Tertiár eruptív brecciák és conglomerátok. Vlegyásza DK-i oldalán a 
( 150 ) 
