I1SODALOM. 
203 
mélyen bemosott patakokban, továbbá Drágán bal oldalán Mancséi és Magúra 
Eosiani közt a hegygerinczen oly törmelékes lerakodások fordulnak elő, melyek 
a szomszédos üledékek (homokkő, kristályos pala, mészkő stb.) törmelékei közt, 
a harmadkori eruptív kőzetek darabjait is tartalmazzák, és lielyenkint e törmeléket 
-trachytos anyag tartja össze. 
9. Régibb kristályos tömegkőzetek. A Közép-Drágánvölgy egyes pontjain r 
Lankánál, Dárapatak torkolatánál, Zerna patakban és torkolatától kezdve Kencz 
patakig, továbbá Jádpatakban Biharfüred mellett részben üledékekkel vagy har¬ 
madkori eruptív kőzetekkel elborítva, idős, teljesen holokristályos kozettömzsök 
fordulnak elő, melyek egyes pontok szerint részint a gránithoz, részint a gránito- 
porphyrhoz és a mikrogránithoz és részint a diorithoz számíthatók. 
10. Archái kristályos palák. Az eruptív hegytömböt északi, déli és délkeleti, 
oldalain a kristályos palák határolják, melyek főleg csillámpalákból, gnájszból és 
alárendelten amphibol-palákból állanak. 
4. Fehér-Tisza területe. Jelentés az 1889. évi földtani részletes fölvételről. 
Dl’. PoSEWITZ TlVADAE-tÓl. 
A vidék földtanilag nagyon egyhangú. Túlnyomók rajta a kevésbbé változó 
krétakori és az oligoczén lerakodások; ezek mellett csekély elterjedéssel kristályos 
palák, diasz-üledékek és a triászhoz számítható mészkövek is előfordulnak ott. 
1. Kristályos kőzetek. A kristályos palák (csillámpalák) mint egyik nyúlványa 
a Bukovina és Máramaros határán emelkedő kristályos tömegnek, a területnek 
csak csekély részét foglalják el. E kőzetek alkotta hegyek kiváló magasak és 
meredek lejtőjűek. 
2. Diasz és triaszbeli kőzetek (határképző kőzetek ). A kristályos palákat 
észak felől többé-kevésbbé összefüggően quarzbrecciák, quarzconglomerátok, vörös 
homokos palák és szétszórtam csekély terjedelmű fehér vagy szürkés fehér mészkő- 
szirtek határolják. E kőzetek képezte hegylejtők meredekebbek mint a környék 
magaslatai. Támaszkodva PAUL-nak a Bukovina területén tett észleleteire, Paul az 
analógia alapján e kőzetek közül a quarzitbrecciákat, a quarzconglomerátot és a 
vörös homokos palát verrucanónak tekintvén, a diaszhoz számítja, az ezzel szom¬ 
szédos mészkőszirteket pedig triaszbelieknek tartja, kormeghatározásra biztos 
adatokhoz jutni nem lehetett. 
3. Krétaképletek. E képződmények a felvett terület java részét foglalják el; 
petrographiai tekintetben két csoportot képeznek : alsó palás és felső homokköves 
csoportot. Jellemző reájok az egyöntetűség és a rétegzavarodás; minthogy kövületeket 
nem tartalmaznak, koruk biztosan meg nem határozható ; az eddigi felfogás szerint 
a mélyebb palás üledékek alsó krétának, a fedő homokos lerakódások pedig felső 
krétának tekinthetők. 
4. Oligoczén korbeli kőzetek. Az ország határát képező Cserna-hora hegy- 
lánczot java részben oligoczén lerakódások alkotják, melyek közt petrographiailag 
két csoport különböztethető meg: alul a palás, felül pedig a homokos lerakódások 
vannak túlsúlyban; a palák zöld vagy vöröses színűek, a homokkövek pedig több¬ 
nyire conglomerátosak. 
(151) 
