204 
IRODALOM. 
5. Diluvium és alluvium. E lerakódások görgeteg, durva homok és agyag 
alakjában a Tisza völgytágulataiban sokszor terrászokat képezve, fordulnak elő. 
6. Glacial tünemények. Az egykori gletscherek nyomait főleg a Cserna-hora 
hegység délkeleti részeiben észlelhetni. E havas északkeleti oldalán három oldal 
felől meredek falakkal környezett amphitheatrumszerű katlan látható, melynek 
fenekén a kőhalmaz közt egy kis tengerszem létezik. Glecsernyomok morénák stb. 
alakjában egyébiránt számos más ponton is kimutathatók. 
5. Krassó-szörényi hegység Ny-i része Majdan, Lisava és Stájerlak 
környékén. (Két szelvénynyel.) 
T. ít0TH LiAJOS-tÓl. 
E területen a paláozoos és a mezozoos üledékek és a trachyt fordul elő. 
I. Paláozoos lerakódások; (diasz). 
Ezek három párhuzamos vonulatban jutnak a felületre : A legnyugotibb 
vonulat üledékei a kristályos palák határán áthajolt településben vannak. 
E vonulat a csiklóva-oraviczai vonulat irányába esik és északi folytatásának 
tekinthető ; szélessége és egyúttal vastagsága átlag 335 m. Petrographiai tekin¬ 
tetben ezek az üledékek részint téglaveres és zsugorodott, vagy csillámos, vörös, 
szürke, quarzhomokkő, részint arkozás barna, durvaszemű conglomeratos homokkő, 
melyek szürke, kékes- és violaszürke, vöröses-sárga és vörös palákkal, vagy csillá¬ 
mos palás homokkővel váltakoznak. Másutt az üledéksorozat ez: Chloritospala 
morzsákot, földpátot és kevés fehér csillámot tartalmazó quarzhomokkövek, rajta 
vörös, finom, csillámos-homokos palásagyag és ezen arkozás quarzhomokkő. 
A második vonulat az elsőtől K-re esik és tőle mintegy 1,25 km széles mészkőöv 
által van elválasztva. Ezek az üledékek itt szürke, barna és vöröses kemény és 
mállásnak indult, valamint egészen porhanyó csillámdús homokkövek és vörös, 
palás agyagok. A 4-82. számú vasúti őrház közelében a tarka homokkő fedőjét 
képező, vörös, sárga és kékes szürke palásagyag homokkővel váltakozik; e szürke, 
csillámos homokkő telve van szenesedett növénymaradványok foszlányaival. 
E növénylenyomatok közül cordaites sp. (?) pterophyllum, Odontoptens obtusi- 
loba Neum. és Walchia piniformis Schloth. sp. ismerhető fel. E növénymarad¬ 
ványok az illető üledékeknek alsó diasz kora mellett tanúskodnak. A harmadik 
diaszkorú lerakódások képezte vonulat Stájerlak vidékén fordul elő. E vonulat 
rétegei nyerget képeznek. Petrographiailag szürke kompakt agyagkőből állanak, 
mely sok algaszerű növénymaradványt ( Spongillopsis dyatica) tartalmaz; ez alatt 
tarka homokkő vagy conglomerát következik, mely utóbbi quarz és gnájszdarabokat 
zár magába. 
II. Mezozoos lerakódások. 
1. Liaszkorú rétegek. E rétegcomplex mélyebb osztályát a homokkő 
képezi, melyre bitumenes palás agyag van rátelepülve. A homokkő, mely lefelé 
színben és szövetben igen változik, sokszor kaolinos anyaggal összekötött conglo- 
meratokba is átmegy, palás részeiben fogyatékos növénymaradványok is előfordul¬ 
nak. A homokkő alsó határán, a diaszkorú agyagkő felett 55 cm vastag szénlencse 
( 152 ) 
