IRODALOM. 
205 
találtatott. A liaszüledékek e területen is, néhány ponton 80 cm egész 1 m vastag 
széntelepeket tartalmaznak. 
2. Barna jura-rétegek, a ) Stájerlaknál a liaszpalákra rátelepülve sárga és 
kékes szürke, lágy, sokszor csillámos-homokos, palás agyag vagy márgás agyag 
fordul elő, melyben jellemző kövületek : Neaera Kudernatschi Stue. és Cuculaea 
inaequivalvis Goldf. találhatók, b) E neasra-rétegekre, más kövületek'mellett Gry- 
phaea calceola Quenst. jellemezte rétegek vannak rátelepülve. Ezek az Aninára 
vezető úttól DNy-i irányban, vékony szalag alakjában egészen a Ninis-völgy jobb 
lejtőjéig követhetők ; de másutt is a diasz vonulat mentén találhatók. Tilva-Panur 
K-i lejtőjén a callovien-rétegek alatt kemény, világos sárgás szürke és kék márgás 
mészkő van betelepülve, melynek vastag padjai vékony táblás márgával váltakoz¬ 
nak. Ez gryphasák mellett pecteneket és posídomyákat tartalmaz. Erre hasonló 
kövületekkel kék és sárga vékony réteges márga következik. Ilyen lerakódások az 
Og.-Natra jobb lejtőjén is találhatók, ezek is jellemző kövületeket tartalmaznak. 
E lerakódások számos más helyen is előfordulnak, bennök helyenkint fogyatékos 
növénymaradványok is vannak, c) A gryphaea-rétegek fölé szaruköves bitu¬ 
menes mészkő és márgalerakódások következnek, melyek a callovient képviselik. 
E rétegek szétszórtan fordulnak elő. A szürke likacsos szarúkőben Pentacrinus 
pentagonalis Goldf. és egy pinna-faj találtatott. A mészkőben és márgában 
ezeken kívül Pecten cingulatus Phill., rhynchonellák, pentacrinusok, belem- 
nitek, ostreák stb. is előfordulnak. 
3. 1 íalm-mészkő és márga. Ezek a képződmények alkotják Kirhoie, Tyeus, 
Kerpenis-mare, valamint a Kostur, Tilva-Stefán, Lacu-Toni. Tilva-Dobrea feltűnő 
meredek sziklavonulatait, a stájerlaki úttól délre pedig számos, dolina jelölte terü¬ 
leten lépnek a felszínre. Helyenkint fogyatékos ammonitek, pectenek és belem- 
nitek, ostreák és brachiopodák is szétszórtan előfordulnak benne. 
III. Trachyt. 
A csiklóva-óraviczai trachytvonulat észak felé e területen részint a kristályos- 
palákban, részint e palák K.-i határán folytatódik egyes rendkívül szétszórt kitörések 
alakjában. Az üde kőzetek quarz mellett biotitot és amphibolt tartalmaznak a zöld¬ 
köves állapotban levők pedig ezeken kívül pyritet, chalkopyritet. olykor galenitet is. 
IV. Mésztufa. 
E lerakódás a bejárt területen alárendelt apró foltokban több ponton fordul 
elő. Majdántól K-re a Valea-Kuptore kezdetén kis plateau-t képez, melyen három 
emeletet lehet megkülönböztetni, melyek az anyag szövetében különböznek egy¬ 
mástól. E mésztufákban falevelek lenyomatai: Fagus, carpinus, Corylus Avellana, 
valamint füvek, továbbá édesvízi csigák : Helix pomatia, Cyclostoma elegáns stb. 
vannak bezárva. 
6. Jelentés az 1889. évben Bogsán környékén eszközölt részletes földtani 
felvételről. 
Halaváts Gyula- túl. 
A felvett területen, mely alacsony hegyvidéket képez, a következő geológiai 
képződmények fordulnak elő: 
(153) 
