206 
IRODALOM. 
1. Kristályos palák. A krassó-szörénymegvei délről északfelé húzódó kristá¬ 
lyos palavonulat e területen véget ér. Itt a chloritos, zöld palák, chloritos phyllit, 
chloritpala, chlorit-gnájsz játszanak uralkodó szerepet; alárendelten a granulit és 
a biotit-gnájsz is előfordul. 
2. Kristályos pala conglomerát (Carbon). A kristályos pala területén túl 
azok fedőjében carbonkori üledékek jelentkeznek. Ezek részint palák és homok¬ 
kövek, részint durva ökölnyi, hordónyi kristályos pala darabjaiból álló conglo- 
merátok. Ez utóbbiak többek közt a Resiczára vivő út mellett, a vasúti állomással 
■szemben feltűnő, meredek és magas szirtcsoportozatokat képeznek. 
3 . Kristályos mész (Felső-jura). A 27 km-nyi hosszú kristályos mészkő- 
vonulat e területen az Ogatu-magúidban éri el legészakibb végét. E mészkő kristá¬ 
lyos palán nyugszik és úgy látszik egy törési vonal irányát követi. Korára nézve a 
legvalószinűebben titbonnak vehető; erre utalnak a szórványosan előforduló fogya¬ 
tékos kövületek is. Az elváltozását, átkristályosodását a szomszédos trachvt okozta. 
4. Erczes contact-képzödmények. A kristályos mészkővel kapcsolatosan 
érczes contact-képződmények jelentkeznek, oly módon, hogy a mészkő egyes rögeit 
lógják körül; ezek legbővebben azokon a pontokon fordulnak elő, a hol a mész¬ 
követ a trachvt töri keresztül. 
5. Trachyt. A krassó-szörényi hegység Ny-i szélén jelentkező trachyt, mel} r 
Dognácska D-i végén kezdődik és E-felé vonul, Moravicza patakon túl is tovább 
terjed; Német-Bogsán egy része is rajta fekszik. Román- és Német-Bogsántól E ra 
emelkedő hegyek majdnem teljesen trachytból állanak. Berzávától délre a trachyt 
a térszín mélyebb részeit foglalja el, északra pedig legömbölyített hegyhátakat 
formál. A kőzet mindenütt többé-kevésbbé málott. Petrographiailag még nincsenek 
behatóan átvizsgálva. 
6. Lajtamész (Neogén). Raffnától DK-re a Valea-vermikuluj jobb oldalán 
közvetlenül a trachythoz települve fordul elő ez az üledék egy foltja. A mészkő 
részben porlékonv, fehér szinű, sok lithothamniumon kívül korállokat, tüskebőrűeket, 
csiga- és kagylóhéjakat stb. tartalmaz, de többnyire meg nem határozható állapot¬ 
ban. Erre az üledékekre pontusi homok van rátelepülve. 
7. Szarmata (?) kavics (Neogén ). Német-Bogsántól D-re, Pojána-Vertopon 
380 m magasságban, tetemes vastagságú kavicslerakódás fordul elő a kristályos 
mé8zkövön és a kristályos palákon. Ez javarészben kavicsból áll, mely között 
homok és liordányi hömpölvök láthatók. A homok trachytdara és apró quarz, 
a kavicsok közt a kristályos palák összes változatai, quarzpala, quarzit, kristályos 
mészkő, gránátszikla, magnetit, haematit és trachyt legömbölyített darabjai talál¬ 
hatók. A vasérczek jelenleg a bányászat tárgyát képezik. 
8. Pontusi homok (Neogén). E képződmény a Moravicza patak jobb partján, 
a Berzanavölgyben és Raffnánál több ponton fordul elő. A homok itt fehér vagy 
sárga szinű, helyenkint kissé összeálló, vagy agyagos vagy trachytmurvás, sőt a part 
közelében kavicsos is. 
9. Babérczes sárga agyag (Diluvium ). A neogén üledékeket sok helyen 
babérczes és márgaconcretiós sárga agyag borítja, mely leginkább a dombok tetejét 
foglalja el, olykor 250 m magasságban is. 
10. Áradmány (Alluvium). A jelenkori üledékek a Berzava folyó és beléje 
szakadó patakok árterén fordulnak elő, durva kavics és homokos agyag alakjában. 
( 154 ) 
