208 
IRODALOM* 
cano-lerakódások : vörös agyagpalák és durva conglomerátok elterjedése nagyon 
korlátolt, csak itt-ott egyes foszlányokban fordulnak elő s többnyire a kristályos 
palákon vagy a grániton fekszenek. 
A rhát-liasz-quarczitok szintén csak alárendelten fordulnak elő, és többnyire 
a mészköveknek feküjét képezik, valamint a többnyire vele társult liaszpalák is. 
A diluvium alsó Cserna völgyének mind a két oldalán olykor tekintélyes 
magas terrászokat képez ; durva folyami kavicslerakódásokból áll, melyben egészen 
fejnagyságú darabok is előfordulnak. 
A mésztufa mint forrásüledék elég gyakori; szétszórt, többnyire erosio által 
már megrongált foltokban fordul elő, oly helyeken, a hol többnyire jelenleg is 
források fakadnak. 
8. A nagybányai érczbányaterület bányageologiai felvétele. 
GicSELL SiNDOR-tÓl. 
Történeti adatok. A szerző e fejezetben azon vidék bányászatának érdekes tör¬ 
ténetét tárgyalja, melyben a régi bányászati viszonyokra és magára a bányászatra is 
sok és értékes adat foglaltatik. 
A bejárt terület földtani és a kereszthegyi bánya települési viszonyai. 
A felvett területen, mely nyugotról keletre a foghagymási és fernezsolvi 
völgyek közt terül el, a következő kőzetek fordulnak elő: Amphibol-augit-trachyt, 
ampkibol-augit-andesit., amphibobquarz-andesit és telérquarzit pyrittel a telér- 
vonulat kibuvási felületén és végre még a zöldkőtrachyt vagyis amphibol-quarz- 
andesit zöldköves módosulata, az ú. n. zöldkő, mely nagy részt a telérek anya¬ 
kőzetét képezi. A terület D-i határának közepét a Kereszthegy képezi, mely zöldkőből 
áll. A foghagymási völgyben fölfelé haladva, szürke és vörös porphvros amphibol- 
trachyt fordul elő. A foghagymási és szt.-jánospataki völgyek közti vízválasztó 
egész hosszában amphibol-andesit különböző változataiból áll, melyek több ponton 
már el vannak kaolinosodva. A Szt.-Jánospataki völgy alsó részében normál augit- 
amphibol-trachyt látható. A Szomos-hegy főágazatát zöldköves orthoklas-quarz- 
trachyt képezi. A Kavaszpataki völgy jobb partján pyritdús trachyt-conglomerát 
található. A Magura-hegy és a kis-ravaszpataki völgy területén normál amphibol- 
andesit-trachyt fordul elő. 
A kereszthegyi m. kir. bányamű települési viszonyai. 
A Nagybánya mellett emelkedő Kereszthegy mellében e bányakerületnek 
jelenleg legdúsabb ércztelére a foteléi - DNy-EK-i irányban vonul. E telér zöldköves 
orthoklas-quarz-trachytba van beékelve. Eme érczes kőzetet három oldal felül 
különböző andesitfajok, szarmáta és poniusi üledékek környezik. A kereszthegyi 
teléreknél megkülönböztetik az önálló fotelért és az attól független társteléreket 
és a szintén önálló fekvő és fedő csóróiéiért. Említés tétetik még az ú. n. Zanda- 
telérről is. E telérek arany- és ezüstdúsak s ezüstérczeik fémtartalmú kénegek 
kísérete mellett mint koromércz és vörös ezüstércz fordulnak elő. Ólom kevés van 
bennök. A telérek tölteléke túlnyomóan quarz és csak helyenkint mészpát. A főtel ér 
a magasabb szintekben több mellékágra oszlik s téléi csoportot képez, melyből a 
«Kukuk» és a «Babtiszta» erek ismeretesek. A fedő a fekvő kőzettől agyagos Sahl- 
band által van elválasztva. A főtelér 2—5 m, a csóratelér pedig 1—2,5 m vastag. 
( 156 ) 
