IRODALOM. 
209 
Szabad arany ritka. A telérek töltelékét képezik : Chalcedon, quarz, amethyst, melyek 
párhuzamos rétegeket képeznek. Ezekben az érez vagy finoman behintve fordul elő, 
vagy pedig finom kártyás ezüstkormot képez. A kereszthegyi telérek a mélyebb 
szintekben aranyban gazdagabbak, mint a felsőkben, a hol túlnyomó az ezüst. 
A foghagymásvölgyi József főtelér 11 —12 bora szerint csap; vastagságai—2 m, 
tölteléke hasonló a keresztliegyi telérekéhez : chalcedon, amethyst, sejtes quarz, 
finom poros föld és agyag. 
III Egyéb jelentések. 
1. Közlemények a m. kir. földtani intézet chemiai laboratóriumából. 
Kalecsinszky SÁNDOR-tól. (Negyedik sorozat.) 
A laboratóriumban megelemeztetett: 1. Gyergyó-Szárhegyi márvány, 2. rib- 
niki mészkő, 3. német-bogsáni mészkő, 4-. feleki szén, 5. szt.-iványi rögös láva, 
6. szt.-iványi lepényszerű láva, 7. kelvin Kapnikbányáról, 8. Budapesten őrmező¬ 
réten előforduló keserű ásványos víz. Dr. Primics György. 
(31.) Tietze E.: Die weissen Mergel des Agramer Gebirges. (Verliandlun- 
gen dér k. k. geol. Reicksanstalt. Wien. 1891. XXY. p. 60.) 
Kizárólag polemizáló czikk Kramberger-Gobjanovic ellen a zágrábi hegy¬ 
ség prápontusi képződményei ügyében.* Franzenaü Ágoston. 
(32.) Asbóth Sándor : A mesterséges kryolűh és a fluor alumínium dis- 
socidtiója. (Math. es természettud. Értesítő. Kiadja a magy. tud. Akadé¬ 
mia. Budapest 1890. Vili. kötet 1889 —1890. 214—217. 1.) 
Szerző kísérleteinek tulajdonképeni czélja az aliminium olcsó előállítása volt. 
E végből porczellántégelyben konyhasót, fiuoraluminiumot és zinket összeolvasz¬ 
tott, azon föltevésből indulván ki, ha a zink a konyhasót redukálná, akkor az alu¬ 
mínium olcsóbb előállításának módja meg van adva. 
A fenti olvasztók vízzel kivonatott, a hátramaradt fémrészek mellett rózsa¬ 
színű pornemű tömeg maradt oldhatlanul vissza, mely alumíniumot, nátriumot, fluort 
és kevés vasat tartalmazott. A vizes oldatban konyhasón kívül timföldet és tetemes 
mennyiségű zinket talált, jeléül annak, hogy reductió állt be. A fémrészek 
alumíniumot nem tartalmaztak. 
Mivel az első kísérletnél az olvasztás nem volt tökéletes, az elegyrészek nem 
érintkezhettek egymással, szerző a kísérletet akként módosította, hogy híg folyóssá 
ömlesztett konyhasóhoz kis adagokban fiuoraluminiumot adott; minden adagolás¬ 
nál erős gázfejlődés állt be és e mellett chlórszag volt érezhető. Szerző ekkor az 
alumíniumgyártás eszméjével egyelőre felhagyott, hogy az itt beálló chemiai folya¬ 
matot tanulmányozhassa. 
Szerző a második kísérletnél is kapta a rózsaszínű oldhatlan maradékot. 
A nátrium csak azon esetben lehet az oldhatlan részben, ha kryolithot képez, ami 
* Lásd: Földtani Közlöny. 1892. XXII. k. 266 1. és e kötetben a 20. számú 
referátumot a 127. lapon. 
Földtani Közlöny XXIII. töt. 1893. 
(157) 
14 
