216 
TÁR&JLATI ÜGYEK. 
4 - 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
IV. SZAKÜLÉS 1893 MÁJUS HÓ 31-ÉN. 
Elnök : Dr. Szabó József. 
A hivatalos folyó ügyek elvégzése után elnök üdvözli dr. Posewitz Tivadar 
r. tagot, a kinek Borneo szigetéről szóló és most angol nyelven is megjelent 
munkájáról az angol kritika igen kedvezően nyilatkozott. 
Előadások: 
1. Dr. Schmidt Sándor « Ásványtani Közlemények » czímű előadásában 
ismerteti a titanit- nak egy új magyarországi előfordulását és kristályalakjait. Neve¬ 
zett ásvány a Bihar hegység nyugati oldalán Petrósz falu fölött egy gránit kőzet¬ 
ben fordult elő. Az alig 1 mm nagyságú kristálykák hasonlók az alpesiekhez. 
Orthoklas a Biharhegységből. A Draganpatak egyik mellékvölgyében a 
Zerna patak balparfján, egy gránitos, meglehetős üde kőzet fordul elő; ennek üre¬ 
geiben a közönséges orthoklasnak szép kristályai képződtek ki. A sima lapu kris¬ 
tályok majd egyszerűek, majd karlsbadi vagy manebachi ikrek; a lapok felületi 
minőségénél fogva a bajlásokat elég pontosan lehetett megállapítani. E földpát 
alapjában véve orthoklas, de belsejében sűrűn albitlemezkék növik át, s az 
albit mint vékony takaró a felületre is kijut, de csak (010) ookoo lapra, a melyet 
egyenletes lemez alakjában burkol. Az albit egyébként nagyobb fehér kristályokban, 
az orthoklas társaságában szintén található. Előadó szintén Sauer A. nézetéhez 
csatlakozik, a mely szerint ilyen föld pútokban az albit másodlagos eredetű ugyan, 
de az orthoklas is részben regenerált. Egy bemutatott kézi példány kristályain, a 
mely a hazai eddig ismert orthoklasok között méltán a legszebbnek tekinthető, 
feltűnő szép, ezüstös-fehér csillogást láthatunk. 
A kőzet quarzaiban sok a mikroszkopos zárvány. 
2. Dr. Lengyel Béla «A kolopi ásványvíz chemiai elemzése » czímű előadá¬ 
sában ez uj ásványforrás kiváló sajátságait ismertette. Tisza-Siily (Jász-Nagykún- 
Szolnokm.) közelében a kolopi pusztán egy kút ásása alkalmával 12 m mélységben 
egy erősen kénhydrogén szagú forrásra bukkantak. A víz hőfoka 12° C ; az oldott 
szilárd anyagok mennyisége 1000 gr vízben 5,5503 gr, ugyanannyi vízben 135 cm' 1 
szabad C0 2 és 21 cm 3 H 2 S foglaltatik. Hogy a tetemes mennyiségű H 2 S nem rot¬ 
hadás terméke, kiviláglik a nitritek és nitrátok hiányából. A víz chemiai össze¬ 
tétele után gyógyvíz és leginkább hasonlít a szobránczi és budai vizekhez, csak¬ 
hogy ez utóbbiak hévforrások. 
Dr. Schafarzik Ferencz a megelőzőkhöz rövid geológiai megjegyzéseket 
fűzött, a melyeket mint a m. kir. földtani intézet kiküldötte a kolopi ásványvíz 
területén tett. A kolopi puszta sík talaját a Tisza alluviuma alkotja, magassága 
88 m a tenger fölött, a kút 4 m-rel mélyebben fekszik mint a szabályozási védő¬ 
gátak. Legfelűl 50—60 cm vastagságban fekete szikes talaj van, ez alatt sárgás 
színű, meszes és concretiókkal telt márga, szerves maradványokkal, a melyek 
azonban a kor meghatározásánál semmi jelentőséggel nem bírnak, mivel oly fajok 
(164) 
