260 
A KRASSÓ-SZÖRENY MEGYEI HEGYSÉGEK. 
illetve tovább É-ra a kristályos palák határáig elterül. Ezen hegység főleg 
másodkon; mészkőformatiókból áll, a melyek a Nera jobb partjára átcsap¬ 
nak, azaz E-felé tovább vonulnak. 
c) Az Almás-hegység (a mészhegységtől K-re).Eszakon az Almás és a 
Krajna fiatal harmadkori depressiók által határoltatik, keleten pedig a 
Berzászka patak, valamint azon vonal által, mely a Svinyesa maré keleti 
oldalán tovább E-felé a Kerbelecz — Patru pene gránitvonulat Ny-i szélén 
egészen a Globu-patakig követhető. 
d) Az Orsóval Hegység az előbb vázolt határvonal, a Duna és a Cserna 
völgyének alsó szakasza között, E-felé pedig a Globu-patak alsó szakasza, 
vagy még helyesebben a mehádia-jablaniczai országút képezi természetes 
határát, amennyiben itt ismét fiatalabb harmadkori lerakódások veszik 
kezdetüket. 
B) Az északi vagyis a Plesiva-Szemenik-hegység alatt pedig azon 
még hátralevő hegységet értjük, mely a Nera, Almás, Krajna és a Temes 
völgyei által határoltatik, nyugaton pedig az Alföld rónájából kiemelkedik. 
Részei a következők: 
a) A Mészhegység, mint a dunamenti hegység mészkővonulatának E-i 
folytatása, mely Ny-on a verseczi dombvidék, K-en pedig a Szemenik hegy¬ 
ség gránit és kristályos palahegysége által határoltatik. Ezen hegység E-felé 
Resiczánál találja végződését. 
b) A Szemenik hegycsoportja, mely az előbbi hegység, továbbá az 
Almás-Krajna és a Temes között fekszik, E-felé pedig körülbelül azon vona¬ 
lig terjed, mely Resiczától Karánsebesig húzható, a mely egyszersmind 
a régibb formatiók végződését is jelzi. 
Az északi vagyis Plesiva-Szemenik hegység ezen két középponti csoport¬ 
jához csatlakozik azután 
c) A buziási dombvidék, mely a Resicza—Karánsebes-vonaltól E-felé 
egészen a Temesig húzódik, D-felé pedig a Berzaváig terjed. 
d) A ícarasi dombvidék pedig Ny-ról határolja a magasabb hegységet, 
még pedig D-felé a Neráig, északi irányban a Berzaváig. Ezen halmos vidék¬ 
ből kiemelkedik vegre 
e) a verseczi szigethegység, vagyis a verseczi várhegy csoportja, mely 
nemcsak hogy régibb geológiai alkotása-, hanem nagyobb magasságánál 
fogva is domináló. 
II. A Icrassó-szörényi Havasok deli végződésének csoporto¬ 
sítása pedig a következő: 
a) A Cserna-hegység, mely elnevezés alatt azt a hegy vonulatot értjük, 
mely a Cserna-folyó bal partján, azaz keleti oldalán a Csernától egeszen a 
Dunáig Orsovától K-re lehuzódik, hol az Allion nevű hegyben végét éri. 
b) A mehádiai hegység nevével pedig azt a hegységrészt jelöljük, mely 
a Szarkó-Godján-havasok déli folytatását képezi, azaz azon hegységrészt, 
(170) 
