IRODALOM. 
277 
világítja és a végeredményben megállapítja azt, a miben tudományos tapasztalatok 
alapján a szaktudósok többsége megegyezett. Számos a tapasztalati geológiából és 
a föld minden részéből vett tanulságos példával megvilágítja állításait és számos 
instructiv átmetszet, vezérkövületek ábrái emelik e könyv kasznavehetó'ségét, 
mely könyvet nemcsak a szakképzett geológus fogja sokszor kezébe venni, hanem 
a geológia barátjai is örömmel és haszonnal fogják olvasni. cr— 
IRODALOM, 
(37.) Schafarzik Ferencz : A Cserhát Pyroxen-Andesitjei. Petrografiai és 
geológiai tanulmány. (A m. kir. földtani intézet Évkönyve 1892. IX. köt. 
7. fűz. Egy színnyomatú geológiai térképpel, két táblával és 26 a szöveg 
közé nyomott ábrával.) 
Dr. Schafarzik tanulmánya a Magyar Középhegység egyik tagjának geoló¬ 
giai monographiáját adja elénk. Hydrografiai és orografiai bevezetése a Cserhát 
dombvidékének tagosultságával ismertet meg bennünket. E szerint a Cserhát nem 
egy hosszúra terjedő gerinczből áll, DNy—EK főirányát nem hegylánczot alkotó 
képződmények építik fel. A középhegységek magasságáig emelkedő (567 m) Cser¬ 
hát alapját szintesen nyugvó ó-neogenkorú homok és homokkő alkotja, mely kúp¬ 
jaival 300 m körül marad. Ezen általános harmadkori lepelből elég rendetlenül 
eruptív kőzetekből álló magasabb (400—500 m) kúpok és gerinczek emelkednek 
ki; 17 csoportba vannak ezek összefoglalva és 149 helyről gyűjtött kőzetpéldányok 
petrografiai meghatározása után jellemük megállapítva. 
Az üledékes rétegek korsorozatban alulról felfelé ezek: Alsó oligocen, felső 
oligocen (aquitani em.), alsó mediterrán (rhyolithtufás homokkő, agyagos homok, 
bryozoa tartalmú homok), felső mediterrán (heterostegina mészkő, lithothamnium 
mészkő), szarmata emelet, pontusi emelet, diluvium, alluvium. 
Az egyetlen eruptív kőzet, a magaslatokat alkotó pyroxen-andesit kitörése 
az alsó- és felső mediterrán rétegek lerakodása közötti időben történt. Ezen nagy 
jelentőségű eredményt dr. Schafarzik számos, világos átmetszettél bizonyítja. 
Nem kevésbbé becsesek ama tapasztalatok is, a melyekkel a rhyolith-tufa 
stratigrafiai helyzete is, az alsó mediterrán feküjében minden kétséget kizáróan 
meg van állapítva. Nézetünk szerint ezzel a Göd, Káposztás-Megyer és Dunakesz 
körül elterjedő rhyolithos agyagnak alsó mediterrán kora is, meg van állapítva. 
Ezen utóbbi helyekről ugyanis dr. Szabó József Göd környéke forrásairól írt becses 
értekezésében * a rhyolithtufás agyagról, minthogy feküjét sehol feltárva nem lát¬ 
hatta, a pontusi agyagnál fiatalabbnak és fölötte elhelyezetten levőnek gondolta. 
Ebből azután azt a valószínű következtetést vonta dr. Szabó József, hogy a Göd 
vidéki rhyolithos agyag diluvialis korú és esetleg glaciális eredetű. 
Az alsó neogenkorú bazaltkülsejű pvroxen-andesitek szurokköves, tömött, 
* Értekezések a természettud. köréből. Kiadja a m. tud. Akadémia. Budapest, 
1887. XVII. köt. 1. sz. IS—19. 1. — V. ö. Földtani Közlöny, 1880. XX. köt. 48. 1. 
(187) 
