278 
IRODALOM. 
anamezites és dolerites változatokban fordulnak elő. Alkotó ásványaik: Magnetit r 
ilmenit, plagioklas-földpát, pyroxen és olivin. Megjegyzem azonban, hogy a kőze¬ 
tek faj súly ágak meghatározása haszonnal járt volna. 
A Cserhát pyroxen-andesitjei részint az alsó mediterrán homok képezte szá¬ 
razföldön, részint ezen szárazföldet DK felől övező felső mediterrán tengerben 
törtek elő. A szárazföldi kitöréseket 4—10 m vastag dyke-ok jellemzik, melyekben 
a tömeges kőzet vízszintes oszlopokkal helyezkedik el. 
A tengeri kitörések lávaömlésekkel, hamu- és lapilliszórással voltak egy¬ 
bekötve. 
A számos külön eruptio 10 hosszanti EEK—DDNy úgy E—D irányú és 
12 harántos NyENy—KDK vagy Ny—K irányú hasadék szerint sorakozik. A tan- 
gentiális rupturák tehát a Közép-hegység főirányával nem esnek egybe. A tangen- 
tiális hasadékokon feltódult vulkáni tömegek jobban vannak megtartva, mint a 
radiális eruptiók, különösen a csomópontokon, a hol a radiális irányok keresztezik 
amazokat. 
Az erosio hatásának eredménye a következő. A hegység keleti részeiben levő 
vulkánok tengerben állottak és a későbbi neogen tengerek megvédték azokat a 
pusztulástól. A nyugati részben ellenben, hol a harántos rupturák vannak, a szá¬ 
razföldi eruptiók az egész neogén időn keresztül az esővíznek voltak kitéve. A harán¬ 
tos vonalak között, a Ludány és Lócz közötti folytonos 11 km hosszú dyke ábrá¬ 
zolása a legérdekesebb. 
Nagyon érdekes dr. Schafarzik munkájában a geológiai térkép átlátszó 
papiros takarója, a mely a vulkáni vonalakat és a fiatalabb neogen-képződmények 
határait szemlélteti. 
Dr. Schafarzik monográfiája hazánk egyik jelentékeny hegyvidékének geo¬ 
lógiai viszonyait világítja meg. A munka becse akkor fog csak általánosabbá válni, 
ha majd a szomszédos vidékek a Karancs, a Mátra, a Börzsönyi hegység, sőt a 
Bükk is behatóbb geológiai tanulmányozás alá kerülnek. De a jelenben is örömmel 
üdvözölhetjük a tanulmányt, mint immár 15 év óta pangó geológiai monogra¬ 
fikus irodalmunknak egyik kimagasló termékét. Lóczv Lajos. 
(38) Than Károly : Az ásványvizeknek chemiai constitutiojáról és össze¬ 
hasonlításáról. (Értekezések a Természettudományok köréből. Kiadja 
a Magy. Tud. Akadémia XX. k. 2. sz. 1890.) 
Szerző már 1864-ben, a Természetvizsgálók és Orvosok marosvásárhelyi 
vándorgyűlésén azt javasolta, hogy az ásványos vizek elemzési adatainak össze¬ 
állításakor, távol minden hypothesistől, azt kell feltüntetni, hogy 1 kg viz miféle 
bázist képző elemeket és miféle savmaradékokat, mekkora súlyban tartalmaz. 
Ezeket az alkotórészeket tényleg meghatározhatjuk, s ha ezeket közöljük, míg egy¬ 
részről tényekkel számolunk be, másrészről az ásványos vizek összehasonlítását is 
megkönnyítjiik; ellenben, ha a talált alkotórészeket az önkénytől nem mindig 
mentes elvekre támaszkodva sókká csoportosítjuk, megtörténhetik, hogy két 
chemikus ugyanazt a vizet éppen azért, mert az alkotórészeket mindenik saját 
ízlése szerint csoportosítja sókká, különböző összetételűnek találná. 
Szerzőnek akkori javaslatát, a hazai chemikusok nagy része elfogadta, de 
( 188 ) 
