IRODALOM. 
285 - 
(39.) Franzenau Á. : Bujtur fosszil foraminiferái. (Természetrajzi füzetek. 
XIII. kötet. 1890. 95 1. Egy táblával). 
A szerző művének elején azon régibb műveket sorolja föl, a melyek Búj- 
túrról foraminiferákat ismertetnek. Ezekből kitűnt, hogy az irodalomban csak 
31 foraminifera van ismertetve, míg a szerző 123 alakot talált, köztük 5 új fajt. 
A faunát a következőkben adja, megjegyezve, hogy a faj gyakori (gy.) vagy 
ritka e (r.) 
Miliolidae : Biloculina clypeata d’Op.b. (n. r.), B. inornata d’Orb. (r.), B.cy- 
clostoma Ess. (n. r.), B. bulloides d’Orb. var. truncata gracilis Ess. (gy.). 
B. rixatoria n. sp. Egy — 1 milliméternél nagyobb — oldalt összenyomott 
alak. A héj ovális kerületű, felül ferde, alól legömbölyödött, az utolsó kamra az 
utolsóelőttinek találkozási vonala mentén mélyített. A nyílás tojásdad-alakú egy 
erős, a szabad végén megvastagodott foggal, mely oldalról tekintve a héj kör¬ 
vonalán kiemelkedik. 
Miliolina seminulum L. sp., M. oblonga Montagu 1 p., M. agglutincms d'Orb. 
(i.gy.),ilf. Cuvierianav’O rb.( r.),M.insignisBBAVY (n.r.), M. Akneriana d’Orb. (gy.), 
M. badensis d'Orb. (n. r.), M. Bouéana d’Orb. (r.), M. Nussdorfensis d’Orb. (n. r.). M. 
consobrina d’Orb. (n. r.), M. contorta d’Orb. (gy.), M. Partschii d'Orb. (r.), M. Dutem- 
plei d’Orb. (r.), M. gibba d’Orb. (gy.), M. inflata d’Orb. (1 p.), M. Josephina d’Orb. 
(r.), M. longirostra d’Orb. (n. r.), M. Mayeriana d’Orb. (n.r.), M. pauperata d’Orb. 
(r.), M. Schreibersii d’Orb. (r.), M. triangularis d’Orb. (gy.), M. trigonula Lám. 
(n. r.), M. zigzag d'Orb. (i. gy.), M. decipiensis Ess. (n. r.), M. fceda Ess. (n. r.), M. [1] 
grinzingensis Ess. (r.), M. latidorsata Ess. (2 p.), M. lenticularis Ess. (r.), M. sig- 
nata Ess. (r.) M. suturalis Ess. (1 p.) M. tricarinata d’Orb. (gy.), M. Ermani Born. 
(gy.), M. truncata Karr. (n. r.), M. cuneata Karr. (1 p.), M. pyrula Karr. (n.r.), 
M. undosa Karr. (1 p.), M. Atropos Karr. (gy.), M. Clotho Karr. (gy.), M. dilatata 
Karr. (2 p.), M. intermcdia Karr. (n. r.), M. sclerotica Karr. (n. r.), M. vermicularis 
Karr. (r.), M. Krcnneri Frnzn. (n. r.), M. peregrina d’Orb. var. edentula Frnzn. 
(n. r.), M. Bákosiensis Frnzn. (gy.) M. Bujturensis n. sp. (gy.). A kamrák hátrészét 
két éles él határolja, ú. héj harántnézetben egyenetlen oldalú háromszögű. Minden 
hátéi két oldalán barázdák vannak, melyeket domború részek követnek. A héj 
kerülete széles elliptikus. A mellső és hátsó oldal majdnem sík, ezek elseje igen 
keveset láttat, a mélyen fekvő középponti kamrából. A kamrák érintő vonalai 
gyengén mélyítettek és szembetűnők. A nyílás majd ovális, majd kerek, a szabad 
végén megvastagodott egy foggal. Nagysága 0,5—0,7 mm. 
M. opposita n. sp. Az ovális héj alul kerek, felül ferde, harántmetszete 
legömbölyödött csúcsú háromszög, hátsó oldala sík. A nyílás hosszúkás három¬ 
szögletű. Nagysága 0,5—1,0 mm. 
M. lauta n. sp. A héj kerülete ovális, oldalt összenyomott és szélén éles. 
A kamrák csavarodottak, a hátuk legnagyobb része két élű, csak a nyílástól nem 
messze egyesülnek egy élbe. A nyílás négyszögletes, a szabad végén megvastago¬ 
dott egy foggal. A nyílás széle gyengén megduzzadt. A héj külseje az egyik oldalon 
a kamrák középrészén kiemelkedő és a szélek felé elenyésző lemezek és lemezrészek 
által, a másik oldala, mely az egyedüli középkamrát mutatja, különböző alakú göd¬ 
rök által díszített. 1 mm-nél nagyobb. 
( 195 ) 
