286 
IRODALOM. 
M. retusa n. sp. (gy.). A hej hosszúkás ovális, fent ferde, alul gömbölyű, mellső 
oldalán domború, hátsó oldala sík, harántirányban nagyjában háromszöges. A kam¬ 
rák sarkait képező részek tompák, ez a héj középrészén a szembeötlőbb, a szélén 
pedig elenyésző. A kamrak találkozási vonalai sekélyek. A nyílás kerek, egy rövid, 
szabadvégén alig megvastagodott foggal. Nagysága 0,3 -0.5 mm. 
Miliolina sp., Vertebralina sulcata Ess. (r.), V. foveolata Frnzn. (n. r.), 
Hauerina ornatissma Ivarr. (n.), Cornuspira rugulosa Ess. (n. r.), Peneroplis 
Haueri d'Orb. (n. r.), Alveolina meló Fich. et Moll. (gy.), A. rotella d'Orb. (n. r.). 
Textularidae. Textularia agglutinans d Orb. (gy.), T. articulata d'Op.b. (gy.), 
T. cannata d'Orb. (r.), T. Icevigata d’Orb. (n. r.), T. Mayeriana d’Orb. (n. r.), 
T. subangulata d’Orb. (n. r.), T. pala Czjz. (n. r.), T. lanceolata Karr. (2 p.), 
Verneuilina spinulosa Ess. (r.). 
Lagenidse. Nodosaria consobrina d’Orb. (2 p.), Polymorphina austriaca 
d'Orb. (r.), P. communis d'Orb. (n. r.), P. gibba d’Orb. (gy.), P. probléma d’Orb. 
(n. r.), P. tuberculata d'Orb. (gy.), P. punctata d’Orb. (n. r.), P. minuta Bösn. 
[2] (n. r.). P. discreta Ess. (2 p.), P. amplectens Ess. (2 p.), P. amygdaloides Ess. (gy.), 
P. inflata Ess. (gy.), P. robusta Ess. (1 p.), P. Rcemeri Ess. (r.), P. lurgida Ess. (r.), 
P.obtusa Born. (r.), P. myristiforrnis Will. (n. r.), Uvigerinapygmcea d’Obb. (r.). 
Globigerinidae. Globigerina bulloides d’Orb. (r.(, G. tríloba Ess. (n. r.), 
Orbulina universa d’Orb. (1 p.), Pullenia bulloides d’Orb. (r.). 
Rotalidse. Discorbina araucana d’Orb. (2 p.), D. turbó d'Orb. (n. r.), 
D. imperatoria d’Orb. (gv.), D. obtusa d'Orb. (n. r.), D. planorbis d’Orb. (i. gy.), 
D. platyomphala Ess. (gy.), D. semiorbis Ivarr. (gy.), D. sp., Truncatulina loba- 
tula Walk. (n. r.), T. reticulata Czjz. (r.), T. reguláris Ivarr. (gy.), Heterolepa 
Dutemplei d’Orb. (r.), H. Girardana Ess. (r.), Pulvinulina umbonata Ess. (r.), 
P. exigua Brady. (r.), Epistomina Partschiana d'Orb. (r.), Rotalia Beccani L. 
(i. gy.), R. calcar d’Orb. (i. gy.), R. venusta Brady. (gy.). 
Nummulinidae. Nonionina communis d’Orb. (n. r.), N. granosa d’Orb. (gy.), 
N. Soldanii d’Orb. (r.), N. umbelicatida Montagu. (gy.), Polystomella aculeata d’Orb. 
(gy.). P. Antonina d’Orb. (r ,),P. crispa Lám. (i.gy.), P. flexuosa d’Orb. (gy.), P.obtusa 
d’Orb. (gy.), P. macella Fich. et Moll. (gy.), P. striatopunctata Fich. et Moll. (r.). 
Ha ezekhez hozzácsatoljuk azon fajokat, melyek az irodalomban Bujturról 
•említve vannak, de a melyeket szerző nem talált, úgy mint a: Miliolina angulata 
Karr., M. Haidingeri i d’Orb., M. Transilvanice Karr., Vertebralina gibbulosa 
d’Orb., Peneroplis planatus Fich. et Moll., Alveolina Haueri d’Orb., Glandulina 
Icevigata d'Orb., Dentolina Adolphina d’Orb., D. elegáns d’Orb., Cnstellaria calcar 
d’Orb., Rosalina simplex d’Orb., Amphistegina Haueri d’Orb., Heterostegina cos- 
tata d’Orb.- t, akkor eddig összesen 136 faj ismeretes Bujturról. 
A dolgozathoz mellékelt egy tábla rajzban az új fajok vannak feltüntetve. 
Dr. Lörenthey Imre. 
(40.) Die österreichische-ungarische Petroleum-Industrie vöm Stand - 
punkte dér Statistik beleuchtet, (Alig. öster. Ckemiker und Teckniker- 
Zeitung. 1893. XI. Jakrg. p. 258.) 
Hogy mily nagy lendületet vett a kőolaj-ipar az osztrák-magyar monar¬ 
chiában az utolsó 10 év alatt, azt a következő táblázatokból láthatjuk, a melyek- 
(196) 
