330 
SCHMIDT SÁNDOR: 
a rajta tenyésző növényzettel a legbiztosabban elföd mindent. S míg a 
vidéken többé-kevésbbé szabadon járhat-kelhet a geológus, addig a nagyobb 
városok közelében gondosan tartott kerítések, bezárt kapuk, egyszóval a 
lepten-nyomon más formában nyilatkozó tulajdonjog állják útját már vizs¬ 
gáló tekintetének is, de meg inkább kőbontó kalapácsának. 
Sürgős szükség tehát, hogy a megfigyelésekkel es a bizonyításhoz meg¬ 
kívánt adatok gyűjtésével ne révedezzünk. Ez indított engem is arra, hogy 
ez alkalommal Czinkotán s környéken szerzett geológiai tapasztalataimat 
közre adva, a hazai geológusok figyelmét úgy e pontra, mint pedig átalában 
a szók- és fővárosra és környékére irányozzam. 
A tőlem geologiailag részletesen felvett területen a legidősebb képződ¬ 
mények a mediterrán rétegek. Öregszemű homok, imitt-amott konglomerátos 
szilárd homokkő és meszes homokkő képezik anyagát. A régi feltárás a 
czinkotai szőllőkbe vezető gyalogút mellett az urasági fürdőtől keletre van, 
de hatalmasan feltárták a mediterránt a budapest-cziukotai helyi érdekű 
vasút építkezése alkalmával is, midőn t. i. a mátyásföldi parton kavics¬ 
bányát nyitottak. A czinkotai vagy Sós-patak (a térképeken Szilas-pataknak 
is van jelölve) völgyének déli oldalán, a nagy szent-mihályi pusztához tar¬ 
tozó földeken is megtaláltam a mediterránt, ügy a czinkotai alsó malomhoz 
vezető úttól éjszakra, továbbá a falusi vályogvetőben, valamint az urasági 
fürdőtől nyugatra is. E képződmény határait tehát a mellékelt térképén 
meglehetős pontosan követhetjük. 
A következő fiatalabb tag a pontusi rétegekből áll, melyek javarészben 
mint homok, agyag, csillámos mészkő és márgás mészkő jelentkeznek. 
E rétegeknek eddig ismert feltárásaihoz a czinkotai falusi kavicsbányától 
délkeletre, valamint a csömöri kálváriahegyet magában foglaló fennsíknak 
délnyugati beszegósébe eső részt úgy a falusi vályogvetőben s a tőle nyugat¬ 
nak húzódó vonalon tapasztalható kibukkanásokat csatolhatom. Az első két 
adat azonban már a közölt térkép határain kívül esik. 
A diluviális homok és kavics, nemkülomben az alluvium elterjedésére 
vonatkozólag az en megfigyelésem csak csekélyebb jelentőségű újabb részle¬ 
teket szolgáltatott. 
Mediterrán rétegek. 
Jellemzően öregszemü homokból valók, mely helyenként csak ügy 
hemzseg a kövületektől. 
A régi feltárás az urasági fürdőtől keletre a czinkotai szőllőkbe vezető 
gyalog út mellett igen tanulságos. Egyrészt azért, mert a telepedósi viszonyok 
itt dislokátiót tüntetnek fel, míg a többi helyen a rétegek úgyszólván szinte¬ 
seknek tekinthetők, másrészt pedig azért, mert itt még láthatók azon kemény 
konglomerátos quarz-homokkő padok maradványai is, melyeknek kőzetét 
a tulajdonos Beniczky- család építkezési czélokra fejtetett addig, míg csak 
( 202 ) 
