332 
SCHMIDT SANDOK: 
völgy deli oldalán, az úgynevezett mátyásföldi parton van. Itt a felszint 
diluviális homok és a partszegelyen homokrétegekkel váltakozó, helyenként 
5 m vastagságot is elérő kavics alkotja, mely utóbbiban a budapest-czinkotai 
vasút építése alkalmával a vasút-társaság kavicsbányát nyittatott. A dilu¬ 
viális kavics ma már csak a bánya nyugati oldalán alkotja a falat, a térszín 
ellenben az elhordott kavics után síma és itt a mediterrán homokon járunk 
a bánya egész hosszában. 
A diluvium itt konkordánsau és majdnem szintesen közvetlenül a 
mediterrán homokra telepedik. Yiztiszta quarz-kristályok és bőven gyűjt¬ 
hető kövületek jellemzik itt is a mediterránt, melyet a partszegely éjszak¬ 
nyugati folytatásában a nagy-szent-mihályi pusztához tartozó táblán is 
egyfolytában követhettem. 
Ez utóbbi helyen kavicsot keresve, a partoldalon hót nagyobb vermet 
ástak, melyek a művelés alatt álló szántóföldeken egy sorban éjszaknyugat 
felé húzódva ma meg könnyen megtalálhatók. A gödrökből kihányt anyagot 
az eső meg a szél szabadon járván, a homokból a felületen aránylag igen jó 
megtartású kövületek gyűjthetők. 
A gödrökben felül közel egy meter vastag diluviális kavicsot láttam, 
mely után sárgás, meszes agyagféle földnem következett; a beomlott olda¬ 
lakon a mediterrán retegeket már nem láthatni. A partra kihányt anyagban 
azután aprószemű meszes és fehér csillámpikkelyeket tartalmazó sárgás 
szürkésszinű homokkőnek tuskóira is bukkantam, melyekben kövületeket, 
habár meglehetős rossz megtartási állapotban, bőven találni. 
A legújabb feltárás végül a falusi földeken, az urasági fürdőtől dél¬ 
nyugatra a tetőn van, hol a tulajdonos kavicsbányát nyitott. 
Itt a vékony humus lepel alatt közvetlemil a mediterrán következik, 
mely apróbb kavicsot és öregszemű sziirkes, helyenként sárgás barnaszinü 
homokot szolgáltat. A szintes, zavartalan rétegzés jól látható és a feltárás 
a felszíntől ott jártamkor 4 meter vastagságra terjedt. Kövületeket e helyen 
legföljebb csak nyomokban találtam, de a homok víztiszta quarz-kristályok 
töredékeivel van tele, úgy hogy az előfordulás helyzetét is tekintve kétség¬ 
telenül itt is mediterránnal van dolgunk. 
A mediterránt a falusi vályogvetőben említett feltárásától nyugatfeló, 
a domboldal vízmosásaiban is megtaláltam még, nevezetesen a czinkotai 
alsó malomhoz vezető úttól éjszaknak. Itt a pontusi agyag sárgás homokos 
takarója alatt bukkan ki a diluviális kavicsos homokos felszint alól; kövüle¬ 
teket és víztiszta quarz-kristálvokat tartalmaz. 
A mediterrán rétegek tehát Czinkotától nyugatnak a felszinttől aránylag 
csekélyebb melységben, mondhatni átalában megtalálhatók. A pontusi réte¬ 
gek csak helyenként borítják, többnyire a diluvium fedi azokat közvetetlenül. 
A felszinttöl nem nagy távolságban való jelentkezésöket a falusi tó 
körül az elmúlt években indirekte azzal is tapasztalták, hogy a jégtermelés 
(204) 
