334 
SCHMIDT SÁNDOR: 
sekletnél valószínűen kevessel több, mert a forrás meclenczejében akkor 
csekélyebb mennyiségű víz volt, mely a szabad levegőn és csak gyéren 
beárnyékolt helyen könnyen kissé felmelegedhetett, mivel a falusiak ültet¬ 
vényeik locsolására lejebb több helyen felfogva, összegyűjtöttek a vizet. 
Hőfoka azonban, mint értesültem, állandó, úgy hogy itt tényleg egy homo- 
thermával van dolgunk. A víz bősége, Beniczky Gábor úr szives közlése 
nyomán, jelenben átlag 30,000 hektoliterre tehető 24 óra alatt, de hogy a 
források kitisztításával és óvatos mélyítésével tetemesen fokozható, az iránt 
az elmondottak alapján kétséget aligha támaszthatunk. 
Czinkotán es környékén a mélyebb kutak valószínűen egyaránt a 
mediterrán rétegekből kapják a vizet. A falusi kutak melysége, a szinttérnek 
megfelelően, meglehetősen változó, átlag 10 m körül jár. A Czinkotához 
tartozó s az utóbbi években alapított Mátyásföld nevű nyaraló-telepen, hol 
egy évtizeddel előbb még csak szántóföldek voltak, s ma a párbajairól egy¬ 
kor híres czinkotai erdő árnyas ligetének tövén gyönyörű villákkal s ker¬ 
tekkel megrakott pompás kis köztársaság épült, mely kedvelt nyaraló es 
kiránduló helye a fővárosiaknak, ott majdnem 20 m mélységű kutak is 
vannak, melyekből szinten pompás víz kerül ki. 
Ugyanitt az erdő éjszaknyugati szelén a víz már alig 1 meter mélység¬ 
ben jelentkezik és az erdőn túl délkeletnek az úgynevezett Forrási-major 
felé a dülőúton haladva, mint értesültem, az itt látható völgyecske területén 
is volt azelőtt forrás elég ; a major kútja meg csekély melységben oly bőséges 
vizet szolgáltat, hogy a cseplési időszakban is egymaga kepes az elég nagy 
gazdaság összes es mondhatni tetemes vízszükségleteit fedezni. 
A folyó 1893. évi augusztus ho 24-én, Mátyásföldön jártamkor, a telep 
ejszakkeleti szélén a Iíózsa-utcza sarkán épülő villában alkalmam volt a 
készülő félben levő kutat is megvizsgálni, melynek az ásásával már elkészül¬ 
tek s a falazást még szerencsére nem is kezdettek meg. 
A felszinttől itt 9 m mélységben akadtak a vízre s a vízből fel¬ 
húzott kiásott anyagban a kövületek darabjait s víztiszta quarz-kristályokat 
tartalmazó mediterrán szürke homokot könnyű dolog volt konstatálnom. 
Közelítő magasságméréseimből kiderült az is, hogy a vizet adó szinttáj meg 
a szomszédos vasúti kavicsbányában feltárt mediterrán homok szinttája 
között nehány méter különbség tényleg van, a kutbeli vizet adó rétég a 
kavicsbányabeli homok felületénél valamivel alacsonyabb helyzetet foglal el. 
Ezen kút egyébként, felülről lefelé a következő, sajnosán nem igen 
részletezhető feltárást szolgáltatta: 
1 m vastagon humusos homok, 
6 « « homokos agyag, 
2 « « nagyobb kavics sárgás homokkal, 
lejebb azután a jellemző mediterrán szürke homok. 
( 206 ) 
