CZINKOTA GEOLÓGIAI VISZONYAIBÓL. 
335 
Czinkotán forrás van még a falu keleti szélén is, a mostani községháza 
mellett. Ez a kocsiút aljából fakad s csekélyebb mennyiségű vizét elhasz¬ 
nálják s részben a felső malom rét patakjába vezetik le. E forrás táján a 
mediterrán homokot feltárva nem ismerem, mindössze a falu délkeleti 
sarkán levő magtár keleti oldala mellett a gyalogút szomszédságában talál¬ 
tam a felületre elszórva kövületekkel tele a mediterrán homokot, melyet 
azonban szemmel láthatólag csak oda hordottak, de valószínű előttem az, 
hogy e forrás is a mediterránnal áll kapcsolatban. Az alig hozzáférhető 
forrás vize hír szerint itt is állandó. 
Régebbi forrásokról tanúskodnak még a BENiczKY-fasorból a fürdőbe 
vezető úttól nyugatnak s keletnek látható vízmosások, melyeket jelenben 
gyeptakaró borít, úgy szintén a kis-szent-mihályi majortól délnyugatra eső, 
ENy—DK-i irányú, Rákos-Palota fele nyíló, nedves rétet szolgáltató völ- 
gyecske is, melyhez a régebbi katonai térképeken a czinkotai fürdőtől 
DNyNy-nak eső dombokról, a tőlem kijelölt mediterrán képződményektől 
nem nagy távolságban, egy időszakinak látszó patakocskát látni rajzolva. 
Hogy a Sashalmon szinten az újabb időkben alapított s rohamosan 
fejlődő Almásy-Pál-telepen, illetve a Nagy-Szent-Mihály pusztán az alig két 
ev óta berendezett «Forrás-fürdő» vize a mediterrán rétegekkel áll-e kap¬ 
csolatban, az iránt ez idő szerint véleményt nem formálhatok. 
Az előzőkben tárgyalt rétegeknek chronologiai beosztását végül a 
gyűjtött kövületek segítségével hajthatjuk végre. Az elsorolt pontok min- 
deniken a mennyire lehetett iparkodtam ugyan megfelelő kövületeket gyűj¬ 
teni, de nagy számuk daczára aránylag nem gazdag es meglehetősen rossz 
megtartású, esetenként íajilag meg sem határozható faunát tudtam csak 
egybehordani. A durva homokban a kagylók héjai sokat szenvedtek, igen 
törékenyek, úgy hogy az épebb példányok valóban ritkaságok. Igen nagy 
köszönettel tartozom tehát Franzenau Ágoston urnák, ki az alábbiakban 
felsorolt összes kövületeket meghatározni szives volt és így munkámat e 
tekintetben kiegészíteni szíveskedett. 
Az ezen fejezetben tárgyalt rétegekből ugyanis a következő kövületek 
kerültek ki: 
Anomia costata Brocchi, több töredék, de egész példány is, Pedert. 
Malvinae Dub., igen sok példány, részben kitűnő megtartási állapotban is, 
P. palmatus Lám. (több töredék), P. substriatus d’Orb., P. spinulosus 
Münst.. P. Tournali Serr., Ostrea digitalina Dub. (igen sok), 0. gingensis 
Schloth. sp., Balanus sp. (elég sok töredék), Arca turonica Duj., Cardium 
mxdticostatum Brocc., C. turonicum Mayer, Lima squamosa Lám., Polia 
légiimén Linn., Pinna tetragona Brocc. (bőven), Turritella turris Bast. 
(lenyomat), Cerithium sp. (lenyomat ); ezeken kívül fajilag alig, vagy meg 
nem határozható Pecten, Ostrea , Lucina, Calyptrea, Fissurella, Cardium , 
Pedunculus, egy Dentrophilia species, valamint Echinus tüskék. 
(-207) 
