CZINKOTA GEOLÓGIAI VISZONYAIRÓL. 
337 
162 cm vastag, kemény, sárga agyagtól, mely meszes konkrétiókat 
tartalmaz; * ez alatt van az eddigi feltárásban mintegy 
2 m vastag, helyenként, kivált nedves állapotában, kékes-szürke 
szinti agyag, melyből a vályogot vetik. 
Az országút partját e helytől megmászva, ha a faluba utunkat keletnek 
az úgynevezett «kertek alatt# veszszük, hol egyúttal a lapos dombtetőn az 
urasági major épülete és belsősége áll, csakhamar nagy jégvermek fedeleit 
láthatjuk meg a földből kinőni, jeléül, hogy a székes-főváros jégszükség¬ 
letének kielégítésével Czinkotán is törekednek. 
Egy ilyen jégveremhez toldalékot akarván építeni, mintegy 4 m mely 
gödröt ástak ki, melyben a jelentektelen televény takaró alatt újból meg¬ 
találtam a kavicscsal elegyes, meszes konkrétiós, kissé homokos agyagot, 
mely 2 ] A m vastag s egy más, közel 1 m vastag, szürkés-kékes, majd sárgás 
szinti agyagba elválaszthatlanul megy át, mely utóbbi után sárga szinti 
finomabb homok következik. 
Itt azután ezen utóbb említett 1 m vastag agyagban, igen rossz meg¬ 
tartású de kétségtelen eongeriákat sikerült gyűjtenem, melyek a pontusi 
fauna keretébe találnak és Franzenau Ágoston úr szives meghatározásai 
szerint Congerici 9 cf. spathulata Partsch, valamint a Congeria 9 subgfo- 
bosa -ra emlékeztető fajokból és több fajilag el nem dönthető congeria-töre- 
dékekből állanak. 
Ezen okok alapján a meszes konkrétiós agyagtól kezdve a vele kap¬ 
csolatos rétegeket a pontusi képződményekhez sorolom. E dombtetőn a 
pontusi retegeket az urasági major udvaráig nyomozhatni, mely utóbbi 
helyen jégverem ásásakor szintén agyagra bukkantak. 
A hatalmas feltárás, mint már említettem, a falu éjszakkeleti sarkán 
az urasági téglavetőben van, hol a régebbi időkben is jó minőségű téglát 
égettek és a téglaégető kemenczék az idén is füstölögnek. 
A fejtés éjszakkeleti falán itt a következő szelvényt láttam, felülről 
lefele haladva : 
150 cm vastag humusos takaró, mely alatt közelebbről meg nem 
vizsgálható 
170 cm vastag inkább homokos, — majd ezután a művelés jelenlegi 
talpáig 
570 cm vastag agyagos rétegek következnek. 
Az agyag váltakozó vékony rétegekben, szalagokban, sárgás, helyen- 
kint kékes szürke szinti, egyáltalán kissé homokos; a rétegzes zavartalan 
szintes. A fedő homokos réteg összeálló finomabb, csillámos anyagból való, 
* Eme konkrétiókat a vályogvető czigányok ugyömbérnek» nevezik s jelenlétük 
téglagyártás szempontjából az agyagot nem igen dicséri, mert a téglák későbbi széf- 
repedését okozzák. 
Földtani Közlöny XXIII. köt. 1893. (209) 22 
