338 
SCHMIDT SÁNDOR: 
melynek felsőbb részeiben vékony hullámos rétegekben, kivált az éj szaki 
falon, fehér szinti meszes betelepedés látható. 
A bánya éjszaknyugati sarkán végül e homokos réteg tetején sárgás¬ 
barna szinti, csillámos, homokos, legföllebb 10—15 cm vastag mészkőlapok, 
szintén hullámos sorban, elválva és töredezve következnek,* melyekben rossz 
megtartású kövületekre aránylag bőven akadtam. E kövületek sorában Fran- 
/ 
zen au Ágoston úr szives meghatározásai szerint a következők vannak, u. m.: 
Cardium apertum Münst. (sok), Planorbis Radmanesti Fuchs, Con- 
geria sp. (sok), Zagrabica sp., Cardium sp., Hydrobia sp. 
E meszes barnás-sárga táblák felett durvább szemű sárgás homok és 
a televeny föld következnek. 
A téglavetéshez megkívánt vizet egy a lefejtési talpon ásott s a víz- 
szinéig 10 m mély kút szolgáltatja; az agyagos régió vastagsága itt tehát 
mintegy 15 m lehet. 
A téglavetőből kelelnek haladva közel egy kilométer távolságban a 
diluviális homokos kavicsos lepel alatt a téglavetői agyagnak megfelelő 
magasságban újból megtaláltam egy vízmosásban a kavics alatt a kekes- 
szürke pontusi agyagot. A téglavetőből délnek is a falu legkeletibb ház¬ 
sorainak mentén nyomozható ez az agyag, s mint legdélibb ponton, a major 
közelében is, a völgy lankás partján egy gödörben feltárva megtaláltam. 
A téglavetőből éjszaknak a csömöri fennsík felé haladva az országút 
mellett, a szintén az utóbbi években alakult es szépen fejlődő Ilona-telep 
közelében ** a falusi kavicsbányának most már alig müveit délnyugati 
végén a felszinti kavicsos homokos, helyenként löszszerti takaró alatt újból 
a pontusi rétegekre akadunk, melyek itt is szintesen telepednek. 
A diluviális takaró alatt, mely itt helyenként 8 m vastagra is 
tehető, mintegy fél méter vastagon a meszes konkretiós, — majd szintén 
fél méter vastagságban a sárgás szinti pontusi agyagok következnek. Utánok 
az inkább kékes szinti agyag a sárgással váltakozva mintegy 30 cm vastagon 
következik, mely alatt vékony rétegben sárga homok és ez után a benne 
foglalt sok csillám pikkelykétől sajátságos selymes tekintetű finom omlós 
homok következik, melyen mikor szálban áll, sűrű sorokban sötét szinti 
szintes finom csíkokat láthatni. Ez a legmélyebb szintáj, melyet a pontusi 
rétegekből e helyen megfigyelni alkalmam volt. 
A pontusi rétegeket azután tovább éjszaknyugatnak a csömöri kálvária¬ 
hegy fennsíkjának délnyugati peremen több helyen megtaláltam. Az országút 
melletti czinkotai-csömöri határdombhoz vezető vízmosásban mintegy 190 m 
tengerszint feletti magasságban, a közel fél méter televény és kavicsos takaró 
: De. Ivrenner József Sándor úr szives közlése szerint hasonló kőzetre buk¬ 
kantak a mostani lóversenytér berendezésekor is. 
** Beniczky Gáborné Batthyányi Ilona grófnőről elnevezve. 
( 210 ) 
