340 
SCHMIDT SÁNDOR: 
A mediterrán homok s a diluviális kavics határán beágyazva egy 
nagyobb tüsköt fejtettem ki, melynek szétütése után a világos szürke 
mállási kéreg alatt egy sötét szürke színű, láthatóan üde pyroxen-andesitra 
bukkantam. A felszinten szétszórva beverő görgetegek és tuskók között egy 
gránitos kőzet nagy darabját is találtam, mely azonban már a rombolás 
többszörös jeleit láttatja. Az említett Mátyásföldön ásott kút kihányt törme¬ 
lékei között végül egy majdnem teljesen elmállott trachyt-darabjait is gyűj¬ 
töttem, szóval példákat azon zárványokra, melyeket dr. Szabó József tanár 
a Budapest geológiáját tárgyaló munkájában a 36-ik s következő oldalokon 
oly érdekesen leír.* 
A falusi kavicsbányában a művelés most a legéjszakibb végen tart. 
A feltárásban a kavicsfal most 4Va m magas. Jobbadán ökölnyi nagy 
görgetegekből áll, s durvaszemű sárgás, majd szürke színű homokkal kevert 
s váltakozik, úgy hogy a rétegzés helyenként jól szembetűnik. 
A kavics rétegei itt tetemes zavarásokról tanúskodnak, melyek lát¬ 
hatóan inkább a magasabb szinttájakban folytak le. Hullámosán meggyűrt 
rétegei kivált a keletibb falon meglepők, s egyúttal feltűnik az is, hogy a 
görbületek okozta völgyeletekbe sok helyen világos szürke homok telepedett 
be. melyből meszes kérgti gyökér- s szárconcrétiókat gyűjthetni. 
A kavicsot e bányában, a mennyire a feltárás hiányos volta miatt meg¬ 
ítélhettem, alul világos színű szürke homok látszik követni. 
A görbületeket részben kitöltő homokban és átalában a humuszos 
fedőben is van kavics, mely közel a felülethez sorokban elrendezve látszik 
lenni. A gyűrődött rétegekben a kavicsok a rétegirányt lapjaikkal követni 
látszanak. A térszín a kavicsbánya felett egyébként síma, egyenletes. 
Megemlíthetem még, hogy itt az elmúlt években a kavics között egy 
nagy kövült fatörzset is találtak, melyből több szép darabot gytíjtenem is 
sikerült. 
Magában a faluban kavics mindössze az éjszaki irányú nyugati rnellek- 
utcza kezdődő partján és a falu legkeletibb házsorától keletnek a vízmosás¬ 
ban jelentkezik s átalában elterjedett az a Csík- es Kis-Tarcsa határa felé. 
A czinkotai patak felső malmi völgyének déli partjától a rákos-keresztúri 
határ fele, úgyszintén a Mátyásföld körül délnek is inkább a homok alkotja 
a felszínt. Ellenben a Mátyásföldtől éj szaknyugatnak újból inkább a kavics 
jelentkezik, mint erről a vasúti kavicsbányában s a nagy-szent-mihályi 
parton említett feltárásokból meggyőződhetünk. 
Kavicsot találni meg, mint ez régebben is ismeretes, a kis-szent-mihályi 
villák fennsíkján, a hol én meg onnét délkelet felé haladva a már ismertetett 
pontusi agyagon túl egy kis völgyteknő vízmosásában is találtam kavicsot. 
;; Budapest geológiai teki/ntetben. Különlenyomat a magyar orvosok és természet¬ 
vizsgálók 1879. évi vándorgyűlésének munkálataiból. Budapest, 1879. 
( 212 ) 
