CZ1NK0TA GEOLÓGIAI VISZONYAIRÓL. 
341 
Igen szépén fel van tárva a kavics a csömöri Kálvária-hegy tetején is, 
majdnem a háromszögelési pont alatt. Itt a czinbotai falusi kavicsbánya 
termekével megegyező anyagot, középnagyságú kavicsot durva sárgás 
homokkal elegyesen látni. A feltárásban most a délnyugatnak tekintő falon 
4Va m vastagságot állapíthattam meg. A kavicsrétegek itt kissé eltérők a 
szintestől, igen csekély fokú lejtéssel ugyan, de észrevehetőleg 17 h fele dőlnek. 
A falban pedig egy analóg rétegzavargás kitűnő példáját tanulmányoz¬ 
hatjuk, mint a minőt Inkey Béla úr* a szent-lőrinczi vasúti kavicsbányából 
ismertetett. 
A csömöri Kálvária-hegyen is egy tölcsérszerűen lefelé keskenyedő es 
javarészt homokkal töltött szakadékot látni, mely hogy tényleg tölcsérszerű 
üreg-e, mint a milyen az Inkey úrtól közölt szent-lőrinczi esetben, azt mun¬ 
kássegítség hiányában el nem dönthettem. A hasadók Csömörön a kavics- 
rétegeket átalában nem igen zavarta meg, a rétegek jól láthatóan korrespon- 
dálnak a két oldalon, csak az egyik oldal felső részében láthatni az üreg 
közelében kis mérvű elgörbüléseket. 
A töltelékben a felszínihez közel itt is nyomozhatni a zavartalan sor¬ 
ban tova húzódó kavicslerakódást, de az epen mert a felülethez igen közel 
van es egyébként is jelentektelen, legalább itt mélyrehatóbb következteté¬ 
sekre egyéb adatok hiányában nem jogosít. 
Czinkotától nyugatnak meglátogattam végül a Sashalmon levő kavics¬ 
bányát is, melynek kitűnő anyagáról dr. Szabó József tanár úr is a már 
idézett s Göd környékére vonatkozó dolgozatában megemlékezik. 
A bánya, mely igen nagy területet foglal el, homokkal keverve igen 
változatos minőségű kavicsokat szolgáltat. Van itt sárgás homokkal kevert, 
majd meg hófehér meszes agyagba ágyazott kavics; egy helyen közel Vb m 
humus alatt 1 m vastag homokot, majd alatta 5 V 2 m vastagon a kavicsot 
láttam szintes sorokban feltárva. Ámde a kavicsretegek dislokátiói több 
helyen nagy mérvben láthatók. 
így a bánya délnyugati szélén a rétegek 14 h felé majdnem 30° szöggel 
egyközes sorokban dőlnek; máshelyen meg a görbült kavicsrétegek völgye- 
letébe szintesen, tehát diskordánsan újból kavics telepedett be, mintha itt 
elesen elválasztva két külön időbeli lerakódással volna dolgunk. A rétegek 
dőlése végül a bánya éjszakkeleti szélén 9 h — 10 h felé mintegy 20—25° 
lejtéssel. 
Alluvium. 
Ez itt a czinkotai patak völgyének talpára szorítkozik es kitűnő rétek 
talajául szolgál. 
* Puszta-Szt-Lörincz (Pestm.) vidékének talajtérképezése. A in. kir. földt. intézet 
évkönyve, X. kötet, 3. füzet. Budapest, 1892. 57. 1. 
(213) 
