342 
SCHMIDT SÁNDOK: 
Összefoglalás. 
Az itt tárgyalt vidék tektonikája az elmondottak nyomán igen egy¬ 
szerű. A képződmények majdnem mindenütt zavartalan vízszintes telepedés- 
ben követik egymást, a mint ezt a mellékelt táblán megszerkesztett szelvény¬ 
ből is láthatjuk. A szelvény a mátyásföldi parttól a vasúti kavicsbányából 
indul ki és éjszakkelet felé a czinkotai falusi kavicsbányában végződik. 
A legmelyebb szintájat az alsó mediterrán foglalja el, melyre a pontusi 
rétegek csak a patakvölgy jobb oldalán telepednek, míg a bal oldalon bizton¬ 
sággal nem igen konstatálhattam jelenlétöket. A patakvölgy kivételével 
azután a térszínt átalános takaróját a diluvium szolgáltatja. 
A diluviumhoz meg kell jegyeznem, hogy bár tudomásom is van azon 
kétségtelenül nyomós okokról, melyeknek alapján Inkey Béla úr közölt 
dolgozatában az 58-ik lapon az addigi diluviumot tagozza, illetve annak alsó 
részletet a neogén a felső plioczénbe az ú. n. thrácziai emeletbe helyezi, de 
mégis mivel ilyen kérdések eldöntésére sokkal nagyobb területek összefüggő 
tanulmányozása elengedhetlen kellék, én a megismertetett aránylag kisebb 
területen a szétválasztásra nem érezhettem feljogosítva magamat. 
Az alsó mediterrán-hói felbuzgó forrás vize azt jelzi, hogy itt azon 
alsó vízgyűjtő terület további kibukkanása van, mint a mely Göd környéké¬ 
ről ismeretes és a mely utóbbinak vize legújabb időben a szék- és főváros 
végleges vízellátásának mint tudjuk alapjául is szolgál. E tekintetben ismé¬ 
telve dr. Szabó József tanár úr dolgozatára kell utalnom, melyből e viszo¬ 
nyok jól megítélhetők. 
Végül megjegyezhetem még, hogy Czinkotától éjszaknak legkivált 
Veresegyházán, Csornádon és Fóthon találkozunk a mediterránnal, mely¬ 
nek kifejlődésére nézve Böckh János úr dolgozatából* tudjuk, hogy fekvőjé¬ 
ben foraminiférákat tartalmazó tengeri agyag és homok van, melyre kavics 
és a legfelsőbb színtájban mészdús homokkő és homokos mészkő következ¬ 
nek. Mint láttuk, e tekintetben Czinkotán az analógiát a tengeri agyag és 
homok kivételével bizonyos mérvben megtalálni. 
Az egyes képződmények függélyes elterjedésére nézve részint a katonai 
térkép adatai, részint pedig saját magassági méréseimből közölhetem, hogy 
a leírt területen az eddigi feltárások nyomán a diluvium átlag a csömöri 
kálvária-hegyen 220 m tengerszin feletti magasságig is felhatol, a pontusi 
rétegek a 144 m-től kezdve a csömöri Kálvária-hegyen 210 m magasságban 
is megtalálhatók, míg a 140 m magasságban jelentkező alsó mediterrán 
felfelé mindössze 152 m-ig követhető. 
Budapest, 1893 szeptember. 
* Fóth — Gödöllő—Aszod környékének földtani viszonyai. Földtani Közlöny 2, 1872. 
6—18. 1. _ ' 
(214) 
