ADALÉK A BACILLARIACEÁK STRATIGRAPHIAI JELENTŐSÉGÉHEZ. 
345 
mediterránban, a mit már idézett első közleményemben megállapíthattam 
és a ponti emeletbe már nem is küld önálló képviselőt. 
d) Hasonlót mutat az Arachnoidisceae családja, mely fajainak 
76,9%-ával kizárólagosan a mediterrán sajátja és csak igen kevés fajt bocsát 
még a szarmata emeletbe. 
e) A Chaetocereae családja fajainak 70%-ával hasonló rangot foglal el 
mint az előbbeniek; ép így a 
f) Heliopelteae családja is. 
g) A Biddulphieae családja is hatalmának tetőpontját a mediterrán¬ 
ban éri el; a szarmata emeletben uj fajainak száma csak 2,9 és a ponti 
emeletben már csak 1,9%-ot tesz. 
h) A Coscinodisceae családja, mely a dolje-i flórában a vezércsalád, 
e rangjáról most leszorul, mert most fajainak majdnem fele (45,7%) a medi¬ 
terrán különleges sajátja; innét kezdve megújuló ereje mindinkább fogy, 
mert a szarmata emeletben a sajátlagos fajok száma csak 17,0%-al és végre 
a ponti emeletben a sajátlagos fajok száma már csak 3,7%-ot teszen. 
E körülményre az alábbiakban meg vissza fogok térni. 
Hasonló magatartást mutat 
i) az Adinocycleae családja is. 
Érdekes jelenség, hogy az eddig fölsorolt 9 család a Cryptoraphidieae 
tribusához tartozik és hogy az e tribusból még szereplő két család közül 
az egyik -— a Melosireae -— a szarmata emeletben mutatja föl a legtöbb 
sajátlagos fajt; a másik pedig, az Asterolampreae családja is semleges helyet 
foglal el, a mennyiben fajainak fele a mediterrán és szarmata emeletben 
egyformán szerepel; másik fele azonban egyenlő részben részint a medi¬ 
terrán, részint a szarmata emeletnek adott sajátlagos képviselőket. A ponti 
emeletben e család már nem szerepel. 
Idézett első közleményemben a magyarországi hat mediterránkorú 
lelethelylyel szemben csak az egy dolje-i szarmata korbeli lelethely szol¬ 
gálhatott összehasonlításra. PilárGy. a Dolje-ről leírt phanerogam növények 
után* arra a véleményre jutott, hogy a rétegek, melyekbe a flóra zárva van, 
a mediterrántól a szarmata emelethez való átmenetet képviselik és lehet, 
hogy e tektonikai különbség előidézte azon különbséget is, mely a horvát¬ 
országi és a magyarországi lelethelyek között mutatkozik. Ezt bebizonyí¬ 
tandó, e lelethelyek fajairól táblázatos összeállítást készítettem. 
i 
* Flóra Susedana, 1883. 
1 
'I 
1 , 
| 
(217) 
22 a 
