372 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
hogy Miskolcz városa területén, a Szinva árterén csak is mostkorú üledék van, 
s sem ezen üledék alatt, sem az Avas oldalában a diluviumnak nyoma sincs. Ha 
volt, azt az erosio már rég eltávolította. Ez ellent mond Hermán Ottó úrnak a 
Miskolczon házépítés alkalmával talált és a sommevölgyi paleolithkorú eszközökre 
emlékeztető kőszakóczák megismertetése alkalmával kifejtett állításnak, mely 
szerint «kétségtelen, hogy a palaeolitlr-lelet alluvium alatt feküdt#. A mi Miskolcz 
városa területén diluviáliskorú képződmény, az az említett lelethelytől jó messze, 
jóval magasabb térszíni helyen jelentkezik, a miskolczi kőszakóczák e szerint a 
jelenkor üledékéből kerültek napfényre. 
Dr. Pethö Gyula nem találja oly lényegesnek, vájjon az említett kőszakóczák 
az alluviumban vagy a diluviumban találtattak ; de dr. Schmidt Sándor határo¬ 
zottan kívánatosnak tartja e kérdés szellőztetését, mert Hermán úr fejtegetései 
alapján azt vélte bebizonyítottnak, hogy Magyarországon is már magtalálták a 
palaaolith-korszak bizonyítékait; az elnök di\ Szabó József szintúgy Hermán úr 
közleményének gyönge geológiai érvelése ellen fordul, a többi között arra figyel¬ 
meztet-, hogy a flinthez hasonló szarukövek hazánkban is vannak; végül Lóczy 
Lajos is hivatkozván a f. é. októberi szakülésben (Földtani Közlöny. XXIII. köt., 
289. 1.) általa mondottakra, melyek részben már Hermán úr közleményére vonat¬ 
koztak ; szükségesnek találta, hogy e kérdés társulatunk körében szóba került, 
annyival inkább, mert a külföldi szaktudósokat is a lelethely geológiai viszonyaira 
figyelmeztetni kell. 
3. Franzenau Ágoston « Zágráb környéki (markuseveci) fosszil foramini- 
ferák »- ról értekezik. Előadó Brusina S. tanártól az említett nJ ven gyűjtött 
anyagában egyöntetű, főképen neogen marin faunát ismerhetett fői, melynek 
még most élő tagjai, a sekély vizeket kedvelő ritka milioliniák, polvmorp. uinák 
és polystomellinák kivételével majdnem mind mélyebb vizek lakói voltak ; ’szi 
továbbá, hogy a Markusevec mellett talált szerves maradványok csak másodlag \ 
fekhelyen vannak. A megvizsgált foraminiferák közül 126 fajilag, 43 csak neme 
szerint volt meghatározható; 15 faj bizonyult újnak, melyek közül az egyik egy új 
nem képviselője, ugyanis Semseya lamellata n. gén. et spec. 
VII. SZAKÜLÉS 1893 DECZEMBEE 6-ÁN. 
Elnök: Dr. Pethő Gyula vál. tag, később dr. Szabó József. 
Rendes tagoknak ajánltatnak: 
Orosz Endre néptanító Kécsán, ajánlja Halaváts Gyula vál. tag; 
Maderspach Livius a majdani kőszénbányák igazgatója, ajánlja Gesell 
Sándor r. tag. 
Előadások: 
1. Halaváts Gyula: «Az alföld artézi kutjai »-ról értekezett. Az eddigi 
tapasztalatok szerint az artézi kutak feltételei az alföldön megvannak, a mennyi¬ 
ben az altalajt agyag, homok és homokos agyag alkotja; a felső rétegek a diluvi- 
umhoz, az alsóbbak a levantei és pontusi emelethez tartoznak. A positiv artézi 
kutak felszökő vizüket a levantei emelet rétegeiből nyerik ; a negatív artézi kutak 
(fúrt-kutak) vize már nem emelkedik a felszintig és a diluvialis rétegekből fakad; 
(244) 
