373 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
a pontusi rétegekben a víz kevés. A medencze közepe táján a kutak legbővebb vizűek, 
itten a víz 0 pontja 104 m. A levantei üledékek felső határa egy D-ről E-felé lej- 
tősödő sík ; a medencze szélein a beszivárgási területet, t. i. a levantei rétegek 
kibukkanását nem ismerjük. Előadó rövid történeti visszapillantást vetve az alföld 
artézi kúijaira, felhívja a szakkörök és az érdekeltek figyelmét azon már most is 
többször tapasztalt bajra, a mely a víztartó túlságos megcsapolása által következik 
be. Az alföld déli részén, a hol a kutak sikeres fúrásához oly annyira kedvezők a 
viszonyok, hogy már 30—50 m mélységből kapni vizet, a túlságos sok fúrás által 
már több helyen tapasztalták nemcsak a víz mennyiség keveshbedését, de szintjé¬ 
nek sülyedését is. A legföltünőbb példa erre Yersecz városa, a hol jelenleg 81 
fúrás van; a víz mennyisége fogyott és az egykori artézi kutak vizét most már szi¬ 
vattyúzni kell. Az artézi kutak vize gyöngén ásványos és többnyire egy kevés 
H 2 S-t is tartalmaz ; némely víz nagyon csekély mennyiségben szerves részeket is 
tartalmaz, mindazáltal még ez is jobb, mint a kútvíz, a mit ajavult egészségi 
viszonyok legjobban bizonyítanak. 
Az előadott tárgy fölött élénkebb eszmecsere fejlődött. 
Inkey Íjéla azt tartja, hogy az artézi kutak vizének felszökése csupán a 
liydrostatikai nyomásból nem magyarázható ; az alföldi medencze magasabban fekvő 
szélei igen távol esvén, a víz útja közben a nagy súrlódás a nyomásnak ellentálh 
azonkívül a levantei homok kibukkanását nem ismerjük. Valószínű, hogy az a 
nyomá,s és feszültség, a melyet a rétegek egymásra gyakorolnak, közreműködik a víz 
felhajtásánál. A vízmedencze túlságos lecsapolása ellen annak kijelölését ajánlja. 
Dr. Szontagh Tamás felemlíti, hogy Hajdú-Szoboszlón 30—35 m mélység¬ 
ből sok artézi kút vize szökik fel, a mi szintén nem egészen a liydrostatikai nyomás 
mellett látszik bizonyítani. 
Halaváts Gyula ezekre megjegyzi, hogy több helyen csak a magassági 
különbségekből, illetve a hydrostatikai nyomásból magyarázható a víz felszökése; 
Hajdú-Szoboszlón és Debreczenben előbb a viszonyok változását kellene hosszabb 
ideig megfigyelni. 
Dr. Staub Móricz elfogadja az előadó ama nézetét, hogy a vízmedencze túlsá¬ 
gos megcsapolása okozza a szintsülyedést, de egyszersmind valószínűnek tartja azt is, 
hogy a meteorologiai csapadékok szintén befolyásolják azt. Utalva Schneidemülil 
poroszországi község szomorú esetére, a melyhez hasonlókat hazánkból Iyarafiat a 
fúró technikusok tepliczi vándorgyűlésén felemlített, és arra is, a mit az előadó 
fölhozott, kívánatosnak véli, hogy a különböző bajok elkerülése végett a magas kor¬ 
mány olyan intézkedéseket tenne, melyeknél fogva csak qnalifikátióval bíró szak¬ 
értők bízassanak meg a kútfúrásokkal. 
Elnök dr. Szabó József idevonatkozólag fölemlíti, hogy Bács-Bodrog várme¬ 
gyében a palicsi tó szintén egy kút ásása következtében keletkezett. 
2. Franzé Rezső : «A Balaton iszapja -ról értekezett; a fenék különböző 
pontjairól vett iszappróbák sok tekintetben sós vízre emlékeztető diatomaceákat 
rejtenek magokban. Áttérve az iszap therapeutikus hatására, előadó ellenzi ama 
elteijedt nézetet, a mely szerint a diatomaceák idéznék elő az ismert hatást, s kimu¬ 
tatja, hogy a ható anyag voltaképen az édesvízi szivacsok nagy számú kovaspikulái. 
3. Dr. Lörenthey Imre : « Tinnye (Pest m.) pontuskorú faunáját » ismer¬ 
tette, egyúttal bemutatta az általa gyűjtött kövületpéldányokat. Az előadónak az 
(245) 
