374 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
alsó pontus korú fauna alakjai közt több új fajon kívül még a Papyrotheca és a 
Caspia nevű csigákat is sikerült találnia, a melyeket eddig hazánkból nem ismertek; 
az előbbit csak Szerbiából, az utóbbit Belgrád és Zágráb környékéről már leírták. 
4. Dr. Koch Antal : « Uj adatok a gyalul havasok földtani szerkezetének 
pontosabb ismeretéhez » czímü értekezését bemutatja dr. Staub Móricz e. titkár. 
A gyalui havasok földtani szerkezetére vonatkozó régibb fölvételek téves voltáról 
meggyőződvén, dr. Koch A. tanulmányai alapján most a havasokról pontos földtani 
szelvényt fölvehetett, melynek eredménye gyanánt a gyalui havasok földtani alkata 
röviden összefoglalva csak a következő lehet. A gyalui havasok középponti magvát 
egy hatalmas gránittömzs képezi, melyhez mind az északi, mind a déli oldalon, 
nagyban többszörösen redőzött, kicsiben erősen gyűrt és ránczolt csillámpala-öv 
támaszkodik, a melyben az északi oldalon számos gnájszbetelepülés észlelhető, míg 
a délin hiányozni látszanak. A csillámpalaövet kévésbbé kristályos, különböző fajú 
paláknak egy ifjabb, jóval keskenyebb öve burkolja körül, melynek rétegei általában 
véve erős fokban dűlnek kifelé, de a csillámpalaöv nagy redőinek megfelelő gyűrő¬ 
dések nyomait is mutatják, a mennyiben a nagyfokú denudatio teljesen el nem távo¬ 
lította már az ifjabb burkot a régibb csillámpala hátáról. Az ifjabb kristályos palaöv 
határán pegmatitos gránitnak telére nyomúl, sok elágazással a kristályos palák közé, 
s a középponti gránittömzs is az érintkezésnél vastagabb intrusiókat mutat a csillám- 
palába, vagy ennek és a phvllitnek is kisebb nagyobb rögjeit magába gyúrta. 
Ezen viszonyukból mind a két fajú gránitnak a kristályos palákénál ifjabb kora 
kétségtelen. A mi a kristályos paláknak geológiai korát illeti, nem szenvedhet két¬ 
ségét, hogy mind az idősebb csillámpala, mind az ifjabb vegyes palák együttvéve az 
u. n. őspala-systemához tartoznak, s hogy ennélfogva az azói csoportnak régibb 
tagja, az ősgnájsz-systema a gyalui havasokban hiányzik. Valószínű, hogy a grá¬ 
nitok már a palaeozoi időben törték át az őspalák leírt sorozatát. Végre dr. Koch 
Antal, még kiemelheti hogy a csillámpala övét, meg a középponti gránittömzsöt is, 
több helyen (Reketó és Magúra vidéke), mint a tertiár időben végbement tömeg¬ 
mozgásnak a szüleményei, zöldköves dacitnak a telérei törik keresztül. 
A f. év november 8-án tartott szakülést követő választmányi ülésben Selig- 
mann Gusztáv úr Coblenzben megválasztatott rendes tagnak; az e. titkár jelenti 
továbbá, hogy Arkosi Béla kir. bányatiszt Körmöczbánván és Stempel Gyula kir. 
bányaesküdt Zalatlinán a társulatból való kilépésüket írásban kinyilatkoztatták. 
Az 1893 deczember 6-án tartott választmányi ülésen az első titkár jelen¬ 
tést tett ama bizottság megállapodásáról, mely bizottság kiküldetett a kereskede¬ 
lemügyi minister mint a milleniumi kiállítás elnökének a társulathoz intézett 
felszólítása értelmében, a kiállítás idején a társulat által rendezendő nagyobb sza¬ 
bású összejövetel megtartása végett. A bizottság egy nagyobb társas összejövetelt 
ajánl, a melyre a társulat tagjain kívül még külföldi szakférfiak is meghivassanak; 
nem különben javasolja geológiai előadások tartását, a kiállítás társas megtekin¬ 
tését és a főváros érdekes környékén geológiai kirándulások rendezését. 
Az első titkár bemutatja az «Erdélyi Kárpát Egyesület* meghívóját deczem¬ 
ber hó 10-én a fővárosban tartandó ülésére, a melyen a budapesti osztályt szándé¬ 
kozik megalakítani. 
Az első titkár bemutatja a «Dunántúli Közművelődési Egyesület* meghívó 
levelét a deczember hó 9-én tartandó ülésre, a melyet a közművelődésre szolgáló 
gyűjtemények és könyvtárak tárgyában szándékozik tartani. 
(246) 
