FÖLDT ANI KÖ ZLÖNY 
XXV. KÖTET. 1895 JANUÁRIUS-MÁKCZIUS. 1-3. FÜZET. 
HERCZEG ESZTERHÁZY MIKLÓS. 
(1816—1894.)* 
(Arczképpel.) 
Azon férfiú, ki a negyvenes években legjobban ismerte hazai bányá¬ 
szatunk állapotját, ki egyszersmind legjobban ismerte hazánk ásványokban 
való gazdagságát, Zipser Endre, a magyar orvosok és természetvizsgálók 
1847 augusztus 11 — 17-ikéig herczeg Eszterházy Pál elnöklete alatt Sop¬ 
ronban tartott YIII-ik vándorgyűlésén remek és megható szavakkal ecse¬ 
telte hazánk természeti szépségeit, de teljes hanyatlásnak induló bányá¬ 
szatát is. Ezt új életre ébreszteni, új virágzásnak indítani, hazafiui köte¬ 
lességnek tekintette, mert javára van a munkás nép anyagi és szellemi 
jólétére, javára hazánk nemzetgazdasági állapotjára. Csak idealista élhet 
ilyen szavakkal, mint a minőkkel Zipser ((Javaslatok földismei bányász- 
egyesület alapítására Magyarországon i) czímű előadásában élt és valóban 
az ajánlott módozat is az idealistára vall. Az egész országra kiterjedő 
bányászegyesület megalapítását indítványozta, mely egyesületnek legalább 
600 tagból kellett állani, kik évi 5 pengő forintnyi díjjal az egyesület évi 
jövedelmét legalább 3000 pengő forintig biztosították volna, mely összeget 
egészen a hazában végzendő bányászati kutatásokra kívánta fordítani. 
Szeme előtt lebegtek az osztrák tartományokban, nevezetesen Tirolban, 
Yorarlbergben és Felső-Ausztriában akkor már működő geologia-bányá- 
szati egyesületek (talán a bécsi cs. kir. bányászati muzeum is, melyet 
azonban nem említ), mert az alakulandó magyar egyesületnek két állandó 
hivatalnoka bejárta volna az egész országot és a 8—10 ölnyi mélységre 
hatoló földfuróval a hegységek kőzeteit megvizsgálták volna; de Zipser 
sejthette azt is, hogy ama két hivatalnok buzgólkodását nem fogja mindig 
a kívánt siker jutalmazni, mert előadásának végszavaiban még azt is 
mondja: «egyébiránt, ha a javaslatba hozott egyesület gazdag bányászati 
termények felfedezése tekintetében fényes eredményekre nem jutna is, 
legalább hasznavehető földismei térképekre tennénk szert, a mi hasonló¬ 
képen nem volna megvetendő nyereség.!)** 
* Fölolvastatott az 1895 februárius hó 6-án tartott közgyűlésen. 
** A történeti hűség kedvéért megemlítem itt még azt is, hogy a vándorgyűlés 
második napján, augusztus 12-én a föld-, vegy- és gyógyszertani szakosztály első 
Földtani Közlöny, XXV. köt. 1895. (] | j 
