9 
GEOLÓGIAI ÜTI VÁZLATOK ÉSZAK-AMERIKÁBÓL. 
illetve több csucssornak kell létrejönnie; míg az olyan hegylánczoknál, 
melyek mint a Rocky Mountains keleti részeiben levők, kelet felé meredek, 
nyugat felé szelidebb lejtősödést tárnak elénk, a melynek a hajlásszöge egy¬ 
úttal a legfelsőbb kőzetfekvet dűlósét is adja, csak egy keskeny gerincz 
fog kiképződni, mely az erosio folytán csak egy csúcssorozatra eslietik szét. 
Ezt a viszonyt látjuk például annál a hegyláncznál, a melyhez a Cascade 
Mountains és a Twin Peak Mt. tartoznak. Egy harmadik hegyalakkal a 
meszes és dolomitos kőzetekből álló csúcsoknál találkozunk, ha azoknak 
a fekveteit csak kevéssé érintette a gyűrődés. 
Ebben az esetben vár vagy kastély alakú hegyek képződték ki, lapos 
ormokkal és köröskörül meredek falakkal, melyek néha a tiroli dolomitok 
alkotta formákra emlékeztetnek. A mi a tulajdonképeni hegylánczot alkotó 
kőzetek korát illeti, ezek mindannyian palaeozoi korúak, csak a völgyekben 
és a hegyoldalak legalsó részeiben találni a hegység legkeletibb harmadá¬ 
ban, a kréta-formatiohoz tartozó rétegeket. Az előbbiek a cambri, silur, 
devon és carbon formatio között oszlanak meg, de a határ közöttük még 
nincs mindenütt biztosan felismerve. Ezen palseozoi képződmények legfel¬ 
sőbb rétegcsoportját Mc. Connel Banff Series-nek nevezi és négy emeletre 
osztja: Upper Banff shales, Upper Banff limestone, Lower Banff shales, 
Lower Banff limestone. A kövületeket illetőleg azt mondja: (1. c. p. 19) 
«The fossils of the Banff limestone show both devonian and carboniferous 
forms». Sajnos, hogy a felsorolt formákra vonatkozólag hiányzanak az 
adatok, vájjon az Upper vagy a Lover Banff limestoneból származnak-e? 
Ezek között fekszenek a Lower Banff shales, a melyekben bizonyos 
számú Clymeniát találtak (Mc. Connel 1. c. p. 18), e szerint ez utóbbiakat 
felső-devonnak kellene tartanunk; a felette fekvő Upper Banff limestonet, 
mely helyenkint tömegesen tartalmaz crinoida- szártagokat, valószínűleg 
a szénmészhez, az alatta fekvő Lower Banff limestonet pedig a középső de¬ 
vonhoz kell számítanunk. A két mészkő-complexus különböző korából 
Mc. CoNNEL-nek a kövületekre vonatkozó fent idézett adatai is megma¬ 
gyarázhatók ; egy részük a szénmészből származik, másik részük a devon¬ 
ból. Az Upper Banff shales egyebek között Aviculopecten- 1 tartalmaznak, 
a mi szintén megegyeznék azok carbon korával. A Mc Connel által a Banff 
Seriesben devonnak jelzett «Intermediate Limestone»-t talán alsó devon¬ 
nak kell vennünk. A Banff Series teljes vastagsága körülbelül 1554 m, az 
Intermediate limestonnee körülbelül 457 m. Az utóbbi alatt egy Mc]Connel 
által «Halysites beds» névvel jelölt rétegcsoport van Halysites catenularia- 
val, mely bizonyára a felső silurhoz tartozik s alatta a. Graptolithic shales. 
Utóbbiak érdekes graptolithes faunát tartalmaznak, a melyben külö¬ 
nösen a Didymograptus, Glossograptus, Cryptograptus, Diplograptus és 
Climacograptus nemek vannak képviselve. Az utóbbi rétegek a Beaverfoot 
Rangeben 457 m maximális vastagságot érnek el. Mc Connel az ő ((Cambro 
(9) 
