GEOLÓGIAI ÜTI VÁZLATOK ÉSZAK-AMERIKÁBÓL. 15 
és a legközelebbi hegyláncz, a néha szűk értelemben vett Gold Hangénak 
nevezett Columbia Eange között, mely szintén a laurentian és huronian 
kőzeteiből áll s melynek csúcsait részben szintén glecserek födik, mint a 
DNy-ra kimagasló Mt. Begbie is. Miután a Columbia Kiveren mintegy 
800 m hosszú hídon haladt át a vasút, az Eagle hágó mély bevágásán ke¬ 
resztül a Columbia Bangebe lép. A legmagasabb pont, melyet Summit 
Lakenél (609,6 m) érünk el, csak 160 méternyire fekszik a Columbia Kiver 
felett. A Kocky Mountains-szel és a Selkirk Range-el összehasonlítva, en¬ 
nek a hegyláncznak a keresztezésénél a vasút építése elé nem gördültek 
valami különös nehézségek. 
Nyugati felében az Eagle Kiver völgye a számos öbölre osztott nagy 
Shuswap Lakehez vezet, melynek délnyugati ágyából ered a Thompson 
Kiver, melyet most a vasút is követ. E pontnál a Gold Mountains nyugati 
lábához is elérkeztünk, a hol a vidék már cultiváltabb lesz. Innét egész 
Vancouverig a talaj összetétele igen változatos: palaeozoi, krétakoru és 
térti aír rétegek váltakoznak egymással. Ivamloops állomás (457,2 m) köze¬ 
lében történik a Thompson Kiver északi és déli ágának egyesülése, 
melynek közelében a folyó kiszélesedik es Ivamloops Lake-t képezi, mely¬ 
nek déli partján a vasút több mint 32 km hosszban vezet végig. Savona’s 
Ferrynél elérjük a tó végét. A hegyek közelebb lépnek egymáshoz s egy 
sor canonon haladunk át, melyeken keresztül végre az E-ról jövő Frazer 
Kiver völgyébe jutunk. Ezen a vonalon többször van alkalmunk arra, hogy 
a folyó lejtőin földpyramisokkoz hasonló erosiosziilte képződményeket 
megfigyelhetünk. A Thompson Kivernek a Fazer Riverrel való egyesülése 
Lytton állomáshoz közel (205,7 m) történik. Lytton és Hope állomás 
között ismét egy sor rendkívül pittoresk canon következik, melynek általá¬ 
nos iránya ED-i. Hope-on túl a folyó és a vasút hirtelen Ny-nak kanya¬ 
rodik és 3Va órai utazás után az utóbbi helytől elérkeztünk Vancouverbe. 
Az utóbbi útvonalon néha tiszta időben megpillantjuk D-en, a Cascade 
Kangehez tartozó Mt. Baker (3261 m) tűzhányót, mely közvetlenül British 
Columbia és az Egyesült-Államok Washington állomásának határán fekszik. 
Vancouvertől a gőzhajóval a Georgia-úton keresztül Victoriába, Van¬ 
couver Islandra utaztam. Victoria közvetlen környéke, eltekintve egy 
eruptív gabbro áttörésétől, gneiszekből áll. Ez a gabbro a kikötő mellett, 
Douglas Street és az Outer Wharft között található. Feketés kőzet alak¬ 
jában jelentkezik, melynek főtömegét plagioklas és diallag alkotják. 
A földpátok, mint a mikroszkóp alatt láthatni, gyakran sűrűn telve vannak 
hosszú, hegyes tűkkel, a melyek a fő hasadási irányok szerint helyezkedtek, 
ezek majd átlátszatlanok s feketék, majd barnásak és áttetszők. Járuléko¬ 
san található mágnes- és titánvas, valamint elvétve olivin. A hasadék 
oldalain szerpentinhez hasonló képződmények fészkelték be magukat. Ettől 
a gabbrotól kissé keletre finom szemcséjű, igen sötét színű amphibolgnájsz 
(15) 
