IRODALOM. 
31 
nyok mikroszkopos vizsgálataihoz nagy bnzgósággal és sok reménynyel fogott 
hozzá s azokat tanulmány tárgyává tette. 
Minden remény daczára azonban nem volt képes a gyémántnak a nyo¬ 
mát sem fölfedezni. Bisserszk környékén a gyémántnak tényleges találása 
Bolyé gróf és SMiDT-nek köszönhető 1829 julius 5-én. A nevezett gróf az akkori 
pénzügyminiszterhez gróf Iyankrin-Iíoz a gyémánt találására vonatkozó levelé¬ 
ben a következőket mondja: «Julius 5-én érkeztem az ásatásokhoz Smidt úrral, s 
ugyanazon nap tömérdek kavics és vasfény (pyrit?) közt fedeztem föl az első 
gyémántot. A gyémántot egy kalinkabeli 14 éves Popó Pál nevű fiú találta; két 
nappal később a második és ezután a harmadik gyémánt találtatott.# 
A következő évben (1830) már 26 gyémántot találtak, melyek 14 5 /s karátot 
nyomtak. 
A Bányászati Lapok 1858-ik számában közölve volt teljes registere azon 
gyémántoknak, a melyek 1830-tól 1858-ig a kresztovozdvizsenszkij aranybánya¬ 
telepekben találtattak. A nevezett helyeken összesen 131 gyémántot találtak, 
melyeknek súlya GO karátot tett ki. Az Ural más helyein is találtak gyémántot, 
de mindaddig oly ritka volt a találás és mennyisége oly kevésnek tekinthető, hogy 
némelyek egyáltalán kétségbe vonják, hogy az Uraiban a gyémánt előfordulna. 
Pylaew után : Legeza Viktor. 
IRODALOM, 
(1.) Gond a Béla: Az Al-dunai Vaskapu és az ottani többi zuhatag sza¬ 
bályozása. (Földrajzi Közlemények 1892. évi V—VI. füzete.) 
Szerző a rendelkezésére állott anyagot 14 fejezetben közli. Az első fejezet 
az Al-Duna leírását tartalmazza, a második az Al-Duna geológiai viszonyainak 
vázlatos ismertetésével foglalkozik, a harmadik a hajózást az Al-Dunán tárgyalja, 
a negyedik a római munkálatokról szói az Al-Dunán, az ötödik fejezetben szerző 
az Al-Dunán történt első rendszeres műszaki felvételekről nyújt rövid áttekintést, 
a hatodik fejezetben gróf Széchenyi István működését az al-dunai közlekedés 
érdekében, a hetedikben pedig Wex és Mac-Alpin terveit méltatja, a 8 —11. feje¬ 
zetekben a nemzetközi bizottság munkálatait, a berlini nemzetközi congressus 
határozatát az al-dunai zuliatagok hajózhatóvá tétele érdekében, a magyar kor¬ 
mány álltai behívott külföldi szakértők véleményeit és javaslatait, az újabb felvéte¬ 
leket és tervezéseket, valamint a szabályozási tervek megállapítását közli, a tizen¬ 
kettedik fejezetben a szabályozási munkálatok végleges tervei megbeszélésére tér 
át, a tizenharmadikban a szabályozási munkálatok megindítására történt intézke¬ 
désekről és a munkák vállalatba adásáról és azok ünnepélyes megkezdéséről szól, 
az utolsó (14.) fejezetben végre a szabályozási munkálatok végrehajtását ismerteti. 
A második fejezetben vázlatosan közölt geológiai viszonyokat a meglevő 
adatok nyomán Dr. Schafarzik Ferencz állította össze. A munkához öt rajzlap 
van mellékelve, melyek elsején Ó-Moldovától Sibbig (Szerbia) a Duna mindkét 
partjának geológiai alkotása van feltüntetve, a számos csinos fénynyomatú kép a 
szöveg között Klösz György, budapesti fényképész műintézetéből került ki. R. L. 
( 31 ) 
