TÁRSULATI ÜGYEK. 
35 
hét, már csak azért is, mert déli részében feltünteti a Kárpátok vonulatának 
hatalmas flysch területét a Tátra északi végnyujtányaival együtt. De még 
inkább leköti figyelmünket az utóbb említett lappal dél felé kapcsolatos 
DV. jelű lap, mely immár kifestett alakban revízió végett Budapesten van 
és a Sz.-István korona országai területét csaknem teljességben felöleli, a 
mennyiben még csak a Keleti-Kárpátok legvégső keleti szegélye esik a 
kelet felé következő szomszéd lapra. 
Mondhatom, hogy a DY. revíziója a térképbizottságunk részéről 
immár szintén befejezést nyert, s így legközelebb ismét Berlinbe vissza¬ 
küldhető, hogy a végleges munka alá kerüljön s így van reményünk, hogy 
nem túlliosszú idő leteltével már ennek is birtokában leszünk. 
A zürichi nemzetközi geológiai congressus, mely az 1892-ben 
Washingtonban megtartott V-ik geológiai congressus elhatározása alapján 
1894. augusztus 29-én nyittatott meg, bő alkalmat szolgáltatott a részt¬ 
vevőknek tapasztalataik öregbítésére és a mint tudom, tagtársaink közül is 
egyik másiknak volt alkalma a zürichi találkozásban részt venni. Felemlí¬ 
tésre méltónak tartom, hogy a zürichi nemzetközi geológiai congressus 
egyebek mellett a tervezett 3 osztályon kívül Posepnyi Ferencz indítvá¬ 
nyára az alkalmazott geológiának is nyitott egyet. 
A következő, tehát VH-ik, az 1897-ik évre tervezett internationalis 
geológiai congressus helyéül Oroszország választatott és ez alkalommal 
kirándulások terveztetnek az Uraiba és a Kaukázusba. 
Közelebb hozzánk, t. i. Bécsben, az elmúlt év szeptember 24-től 
30-ig a német természetvizsgálók és orvosok társulata tartotta LXVI-ik 
összejövetelét; azon ősrégi társulat, melyet az ismert phytopalaeontologus 
Gáspár Sternberg gróf Prágából és Okén tanár Jénából, 1822 szeptember 
18-án Lipcsében megalakítottak.* E gyűlés természettudományi-orvosi 
kiállítással volt egybekötve s itt is bő alkalom nyílt a jelenlevőknek az 
egymással való érintkezésre, újabb ismeretségek megkötésére. 
Ha itt különösen külföldi szaktársaink múlt évi, hozzánk közelebb 
eső összejövetelük góczpontjával állunk szemben, bennünket még közelebb¬ 
ről érintő ily egybegyűlésekkel hazánkban is találkozunk. így mindjárt 
reá utalhatok a Magyar Orvosok és Termászetvizsgálóknak 1894 julius 
2—6-ika közt Pécsett megtartott XXVII. vándorgyűlésére. Ez immár a máso- 
dika volt a Pécsett megtartott ebbeli gyűléseknek, melyeknek elseje 1845-re 
esett, melyen, mint tudjuk, most elhunyt elnökünk először tűnt fel, de nem 
volt már megadva neki a lehetőség, e gyűlésen is, mint rendszerint részt 
venni. 
Nem akarok túlliosszú lenni e jelentésemmel, de nem mellőzhetem 
hallgatag a magyar bányászati és kohászati egyesületnek ugyancsak 
* Naturwissenschaftliclie Wocliensckrift IX. Bd. 1894. Nr. 44- p. 535. 
(35) 3* 
