36 TÁRSULATI ÜGYEK. 
1894-ben, augusztus 5—7-éig Nagybánya sz. kir. bányavárosában megtartott 
első nagy gyűlését, hisz hozzánk oly közel álló férfiak szövetkezetének gyű¬ 
lésével van itt dolgunk, első gyümölcsével ama sorakozásnak, melyhez 
Magyarország bányászai es kohászai 1892-ben hozzáfogtak, megalkotván a 
Magyar Bányászati és Kohászati Egyesületet. Csakis igaz rokonszenvvel 
kísértük összejövetelüket és lépéseiket, mely hogy a magyar bányászat jobb 
jövője kiindulási pontja legyen, azt teljes szívből óhajtja a magyar geologok 
bizonyára összesége, nekik igaz barátságban «Jő Szerencsét /» kívánván. 
Azonban legyen szabad röviden még egy ügyről szólanom. 
Midőn a bolognai nemzetközi geológiai congressus 1881-iki ama 
határozata következtében, melyben a fentebb tárgyalt európai geológiai 
térkép keletkezése gyökeredzik, társulatunk megalakította amaz 5 tagú 
albizottságot, mely az európai geológiai térképnél való felhasználásra 
elkészítette Magyarország geológiai térképét, ennek elkészültével színnyo¬ 
matban való sokszorosítását is kezdte fontolóra venni; mondhatom, ha 
nem is minden akadály nélkül és a térképnek időközben módosított topo¬ 
gráfiái alapja folytán, nemkülönben a petrografiai részletnek a korábbitól 
eltérő álláspont követelte újabb átdolgozására felkérésemre ismételten és 
önzetlenül vállalkozott szak- és munkatársaim, egyszersmind tagtársaink, 
csakis kitartó munkálkodásának köszönhető, hogy végre mégis oda jutot¬ 
tunk, hogy immár előttünk fekszik színnyomatban a Magyar korona orszá¬ 
gait felölelő geológiai térkép, az első a maga nemében, melyet hazai erők 
állítottak össze, s melyben az újabb kutatásoknak hazai erők elérte ered¬ 
ményei lépten nyomon találhatók. 
Midőn e geológiai térkép próbalenyomatát, melyen némi revízió 
még megejtendő, az itt ott mutatkozó, elkerülhetetlen nyomdai hibák 
kiküszöbölése végett, bemutatni szerencsém van. ezt majdan kegyes jó 
indulatu elbírálásra ajánlom. 
Ha gondolatban elé varázsolom a geológiai térképek ama sorozatát, 
melyek 1797 óta TowNSON-nal kezdve, 1806-ban STASzic-en, 1822-ben 
BnuDANT-on át s így tovább a legújabb időkig, hazánk egész, vagy legalább 
tetemesebb részeire vonatkozólag megjelentek, akkor, őszintén mondva, 
nem tagadhatom a haladást, melyet ez újabb térkép, a már megjelentek¬ 
kel szemben mutat; ami különben természetes, minthogy a régebben 
megjelentekkel szemben magában foglalhatta, a kutatások nem szünetelő 
folyamatában elért amaz újabb eredményeket is, melyek térképünk időbeli 
elődjeinek rendelkezésére még nem állottak, a mint hisz időközben a fel¬ 
vételi térképek topográfiái részleteikben is haladással találkozunk. 
Midőn azonban így az elért eredménynek őszintén örvendhetünk s ez 
a régivel szemben tisztán mutatja a haladást, működésűnkben tehát 
netaláni tespedésről, s így a visszafelé való fejlődés első jeléről, szó sem 
lehet, nincs okunk elcsüggedni azon, ha, — mint már többször hallottuk — 
(36) 
