TÁRSULATI ÜGYEK. 
38 
mányát«Adatok az Iza völgye felső szakasza geológiai viszonyainak ismereté¬ 
hez, különös tekintettel az ottani petroleumtartalmú lerakódásokra!) (79 ]. 
1 táblával), mely tanulmány hazai petroleumkutatásunkra nézve alapvető 
továbbá Fuchs Tivadar «Harmadkori kövületek Krapina és Radoboj kör¬ 
nyékének széntartalmú mioczén-képződményeiből és az ú. n. aquitaniai 
emelet helyzetéről)) czirnü tanulmányát is (15 h), melyben kimutatja, hogy 
aquitaniai elnevezést csupán a legmélyebb mioczén-rétegekre, t. i. a molti, 
loibendoríi es korodi rétegek horizontjára szabad alkalmazni; ellenben a 
magyarhoni pectunculus-homokkőre nem, minthogy ez egészen oligocen- 
korú és tökéletesen megegyezik a felső oligocen typusával; ugyanis a 
casseli felső oligocen homokokkal és a bajorországi felső cyrenás márgák 
faunájával. Vettük végre Inkey Béla «A debreczeni m. kir. gazdasági tan- 
ntézet földjei) czímű értekezését (20 1. egy táblával), mely a szerző egyik 
újabb agronom-geologiai tanulmánya. Eltekintve a fölsorolt közlemények 
már említett kiváló tudományos becséről, csak arra akarom a tisztelt köz¬ 
gyűlést figyelmeztetni, hogy szerény évdíjunkért a lefolyt évben 58 ívre ter¬ 
jedő és számos táblával illustralt kiadványokat kaptunk. 
Egy az évek folytán nekem sok aggodalmat okozott vállalatunk 
szerencsés sikeréről van szerencsém ma jelentest tehetni. Midőn érdemdús 
elődöm, dr. Pethő Gyula kilencz évvel ezelőtt, 1886-ban titkári jelentésé¬ 
ben azzal a hírrel örvendeztethette meg a közgyűlést, hogy most magyar 
geológusok készítik Magyarország első teljes geológiai térképét abból a 
czélból, hogy az a nemzetközi geológiai congressus a?gise alatt kiadandó 
Európa geológiai térképébe illesztessék, azon kívánságának adott kife¬ 
jezést : milyen szép lenne, ha e térképet társulatunk mint a magyar 
geológiai kutatások legrégibb testületé, a művelt magyar közönség számára 
itthon is kiadhatná. De a kívánság megvalósításához anyagi erőnk fogyaté¬ 
kos volta miatt kevés reményt fűzött; azonban én búcsúzó titkártársam 
e kívánságát örökség gyanánt vettem át és kötelességemmé tettem azt végre 
is hajtani. Hivataloskodásom első évében még nem tehettem semmit ; 
vagyoni mérlegünk akkor úgy állott, hogy magam is kényszerítve voltam a 
közgyűlésen vakmerőségnek mondani azt, támogatás nélkül a térkép kiadá¬ 
sára gondolni. Végre 1887-ben elnyertük az országos segélyt és ha ezt első 
sorban közlönyünk, különösen ennek idegen nyelvű részének kibővítésére 
kellett fölhasználnunk, mégis visszatértünk ismét kedvencz eszménkre és a 
választmány 1887 május 4-én tartott ülésében elhatározta, hogy az orszá¬ 
gos segélyből megtakarítandó részével a térkép kiadására szükséges összeget 
megszerezzük. Fájdalom, a viszonyok nem engedték meg, hogy a megtaka¬ 
rítás még ez évben sikerült volna. Midőn ezt a tisztelt közgyűlésnek 1888 
februárius 1-én bejelenteném kellett, egyszersmind bemutathattam S. Sem- 
sey Andor űr, tiszteleti tagunk hozzám intézett levelét, melyben a térkép 
költségeinek fedezésére 500 forintot ajánlott föl. E levél hatása alatt a köz- 
(38) 
