100 
SÓBÁNYI GYULA : 
A völgyfenék azonban nemcsak hosszanti irányban, hanem erre 
merőlegesen is lejtősödik. Felületesen végig nézve a völgyfenéken, az gyö¬ 
nyörű lapos síkságrészletet mutat. Ha azonban a Kőrös partján sétálva 
figyelmesebben körülnézünk, észreveszszük, hogy a folyó mindkét partja 
egyszersmind a völgyfenék legmagasabb pontja is. Szóval a Kőrös jobb és 
bal partjáról mint valamely hegygerinczről lassan ereszkedő lejtők vonulnak 
a völgyoldalak felé. Ezen jelenség a völgyszakasz minden egyes pontján 
észlelhető, csakhogy nem egyenlő mértékben feltűnő. Legfeltűnőbb közvet¬ 
lenül Kőrösfő mellett, hol a völgyfenék legmélyebb pontja fölé a folyó 
partjai 2 m-re emelkednek. Sárvásár és Bánffy-Hunyad között 1,5 m emel¬ 
kedés látható. Azt is mondhatnék ily körülmények közt, hogy a folyó a 
völgyfenék legmagasabb részén folyik végig és sok esetben igazunk lenne; 
de közeledvén a völgyszakasz alsó határa felé, a folyó canonszerüleg oly 
mély mederbe sülyed, hogy daczára a partok viszonylagos kiemelkedésének, 
állításunk tarthatatlanná válik. 
A völgyfenék ily sajátságos alakulata ügy látszik, elég gyakran elő¬ 
forduló jelenség. A Hoang-ho ártere a töltések felépítése előtt keresztszelvé¬ 
nyében hátas, vagyis domborít alakot mutatott, melynek legmagasabb pont¬ 
ján véste a folyó medrét. Alakjára nézve tehát a Hoang-ho árterülete meg¬ 
egyezik a Sebes-Kőrös felső szakaszának árterületével, csak az a különbség, 
hogy a Kőrös nincsen gátak közé szorítva. 
2. ábra. 
A HOANG-HO MEDKÉNEK KERESZTSZELVÉNYE NeY ÉLIÁS SZERINT. 
A töltések felépítése után a Hoang-ho feltöltő hatása, mint az a 2-ik 
ábrából kitűnik, továbbra is érvényesült; de a töltések közt elterülő szükebb 
árterület keresztszelvénye nem mutat már hátas alakot, hanem ellenkező¬ 
leg homorú, nyerges alakot, melynek legmélyebb pontján van a folyómeder. 
E körülmény fontosságát nem szükséges kiemelnem, mert mindenki előtt 
feltűnik annak valószínűsége, hogy a folyó vízmennyisége és az árterület 
szélessége közötti viszonyból magyarázható ki az ártér alakjának fejlődése. 
Egyelőre csak jelezni kívántam e körülményt, mert valóban megérdemli, 
hogy mások is foglalkozzanak vele. 
De térjünk vissza tárgyunkra. Miután a folyó partjaitól a völgy sikja 
a völgyoldalak felé lejtősödik, a környező hegylejtők esővizei és patakjai 
nem futhatnak közvetlenül a folyóba, hanem nagyobbára a völgyoldalak 
(72) 
