AI.LU VIALIS TELEP. 
101 
alján gyűlnek össze és a talajt vizenyőssé, mocsarassá teszik. Mint a tér¬ 
képen is kivehető, Sárvásár és Bánffy-Hunyad közt a Száraz patak vize 
nem közelítheti meg a Sebes-Iiőröst, mert a partok valóságos töltés gya¬ 
nánt a völgyet keresztben elrekesztik; azért a patak vize e helyen szét¬ 
terülve mocsarat alkot. Ugyanez történik a mindkét völgyoldalról érkező 
kisebb vízerekkel. Kivételt képez a Dámos patak, mely Bánffy-Hunyadnál 
önti vizét a folyóba. Elég bővizű patak arra nézve, hogy malmot hajtson 
s így medrét mesterségesen tartják fenn. Remeténél a V.-Hodosului patakot 
a vasútépítés alkalmával nem vezethették át egyenesen a töltés alatt a 
folyóba, mert a Kőrös partjai ezt lehetetlenné teszik. A vasúti töltés mel¬ 
lett ásott árokban vezették tehát csaknem a malomszegi útig a patakot, 
hogy vize a Kőrössel akadálytalanul egyesíthető legyen. 
A Kőrös partjait különösen az jellemzi, hogy a folyó mindkét oldalán 
csaknem egyenlő magasságra emelkednek és mindamellett, hogy a folyó 
számos kanyarulatot tesz, homok vagy kavics zátonyok nincsenek; úgy 
hogy kivételesen láthatunk csak a folyó medrében egy-egy csekély terje¬ 
delmű iszappadot. A folyó ágya mindkét oldalon meredek falak közé szo¬ 
rítva, valóságos árkot képez. Ezen árokszerű folyóágy mélysége különböző, 
0,75 m és 4 m közt változik és két pontot kivéve mindenütt a völgyfenéket 
borító alluviumba van vájva. Bánffy-Hunyad és Sárvásár közt, valamint a 
malomszegi út közelében tűnik fel a part alján világossárga agyag, keverve 
diluviális kavicscsal. E helyeken apró kavics és nehezebb fajta törmelék is 
borítja a folyó fenekét, mig másutt a legdurvább törmelék gyanánt csak 
tinóm homok szerepel, melyben borsónagyságú gömbölyűre koptatott mész- 
rögöcskék sűrűn fordulnak elő; legközönségesebb azonban a finom iszap, 
mely mint siippedékes sár mindenütt található s nemcsak a vízfenéken 
nyugvó, hanem a vízzel együtt mozgó törmeléket is képez. A Kőrös vize 
nagyon zavaros; még nyáron a legkisebb vízállás mellett is szőke és ilyen¬ 
kor egy liter állott víz 5,62 cm 3 üledéket ad. Ha a vízbőség és vízsebesség 
növekedik, az üledék is nagyobb, áradások alkalmával pedig a könnyen 
leomló partokról nagyobb földrögöket is leszakít és könnyen tova szállítja 
azokat. A sötétsárga iszap, mely a Kőrös hordalékát képezi, színére és minő¬ 
ségére nézve megegyezik a völgyfenékre települt anyaggal és így biztos, 
hogy az a folyó feltöltésének productuma gyanánt tekinthető. E sárga iszap 
azonban nem tölti be az egész völgyfenéket, mert a völgy mindkét oldalán 
húzódó mocsarak alluviumát sok helyen fekete televény föld képezi, a mo¬ 
csarakon túl pedig, közvetlenül a völgyfalak alján a hegyoldalakról lefolyó 
esővizek hordaléka képez enyhe hajlású átmeneti lejtőket. A völgyfenék 
feltöltésének munkájánál tehát, bár csekély mértékben, az esővíz is sze¬ 
repel, a legfőbb tényező azonban a folyó, melynek magasan kiemelkedő 
partjai és nagy területen szétterített hordaléka, bizonyságot tesznek az itt 
(73) 
