110 
TRAXLER LÁSZLÓ : 
sak, hegyesek, legsűrűbben vannak a végeken. Egyátalán nagyon hasonlók 
a Spongilla fragilis Leidy gemmula tűihez, amelyekből csakis egy sajátsá¬ 
gukban különböznek: igen gyakran tompaszög alatt kétszer meghajlottak. 
Jóllehet ezen fajt gyűjteményemben Európa, Ázsia és Amerika legkülön¬ 
bözőbb vizeiből összesen 57 lelethelyről bírom és az eddig e fajról közzé¬ 
tett, összesen 17 rajzot* is összehasonlítottam, még sem találtam ezek 
egyikénél sem oly gemmula tűket, a melyek hasonló módon lennének meg¬ 
görbülve. Az Euspongilla lacustris (Lbkn.) VEYD.-nál az ilyen gemmula tűk 
meglehetős gyakoriak ugyan, de ezekkel a kérdéses spikulákat nem azono¬ 
síthatom már csak azért sem, mert ezen fajnak orsóalakú parenchym tűi 
az iszapban egyátalán nem találhatók. 
A nagy skelett tűk közt két alak különböztethető meg élesen. Az eg} r ik 
ezek közül hegyes-, a másik tompavégü. A hegyesvégűek 212—326 [X 
hosszúak, 8—22 [x vastagok, egyenesek vagy gyengén hajlottak, hengeresek, 
lassan hegyesedők. A kisebbek közt akadnak olyanok, a melyek inkább 
orsóalakúak, vagy pedig közepükön golyóformán vannak megvastagodva. 
Felületük általában sima, de nem ritkán akadnak aprótüskések is. 
A tompavégű tűk 204-—309 [x hosszúak, 16—20 jx vastagok, egyenesek 
vagy gyengén meghajlottak; végeiken gyakran vastagabbak, mint a közé¬ 
pen és nem egyszer átmenetet látszanak képezni a hegyes tűkhöz; felüle¬ 
tük mindig sima. Ha ezen tűknek hovátartozását akarjuk megállapítani, 
meglehetős zavarba kell jönnünk. Mind a Spongilla fragilis- nak, mind 
pedig az Ephydatia fluviatilis- nak az eddigi megfigyelések szerint csakis 
sima, kéthegyü skelett tűi vannak, s ha az Ephydatia fluviatilis- nál a szer¬ 
zők adataival ellenkezőleg észleltem is apró, sőt újabban hatalmasan 
tüskés tűket is, sohasem láttam tompavégü spikulákat egyik fajnál sem. Az 
* Proc. Zool. Soc. London. 1863. Pl. 38. Fig. 16, 17, 18. 
Ann. Mag. Nat. Hist. (5) Vol. 7. 1S81. Pl. VI. Fig. 13. 
Mem. Acad. Imp. St.-Peterbourg. 1882. 7. 5. T. 30. No. 10. T. 3. Fig. 12a, 
12b. 
Retzer. Die deutschen Süsswasserschwamme. Tübingen, 1883. Fig. 8. 
Rozpraw i Sprawozdan Akad. Umiej. Krakow. 1884. T. XII. T. IX. Fig. 5, 
6, 25. 
Sitz. Bér. Dorpat. Naturf. Ges. 1884. Bd. VII. Taf. I. Fig. I, II, III. 
Sitz. Bér. k. böhm. Ges. Wiss. math. naturw. Cl. 1885. T. Fig. 3, 4, 5, 7, 8. 
Arch. Slaves Biologie. 1886. T. I. T. Fig. 5, 6, 25. 
Journ. Quek. Micr. Club. 1886. II. Ser. Vol. II. Pl. XV. Fig. 2, 3, 5. 
Proc. Ac. Nat. Se. Philadelphia. 1887. Pl. VIII. Fig. I, II, III, IV. 
Traus. Roy. Soc. Canada. Vol. 7. Sect. 4. 1889. Pl. IV. Fig. 1. 
Revue scientif. du Bourbonnais et du Centre de la Francé. 1889. Törne II. 
Pl. I. Fig. 5. 
(82) 
