A HÉVÍZI iszap. 
111 
ilyen spikulák kizárólag a trópusok alatt élő fajok sajátságai, s ha ezek 
közül a gemmulával birókat, — mert nincsenek itt az azokhoz tartozó 
gemmula spikulák, — elhagyjuk, nem marad más, mint a Potamolepis 
Marsh. (Congo folyam), a Lessepsia Keller (Suezi csatorna) és esetleg az 
TJruguaya Carter (Amazon folyam) fajai, a mely utóbbiakról ismeretes, 
hogy hosszabb időn át is tenyészhetnek gemmulatio nélkül is. Jóllehet a 
trópusi vizek hőmérséklete a «Hévíz» tóval (évszakok szerint 23—36,3 °C) 
körülbelöl megegyezik, úgy, hogy önkénytelenül is eszünkbe ötlik, nincs-e 
itt is a jégkorszakot megelőző melegebb éghajlat valamely maradványá¬ 
val dolgunk, mégis ha e tűket a nevezett genusok skelett tűivel össze¬ 
hasonlítjuk, csak nagyon kétkedve határozhatunk. Mindezen fajok tűi sza¬ 
bályosan hajlottak, szabályos gömbölyüvégűek, és egyátalán alakban és 
nagyságban egészen egyenletesek, mint azt Hinde G. J. úr szívessége foly¬ 
tán az Uruguaya coralloides (Bwbk.) Carter- nél magam is megfigyelhet¬ 
tem, és a mit Hinde úr, összehasonlítván a hévízi tűket a többi TJru¬ 
guaya faj tűivel, hozzám intézett levelében szintén megjegyzett.* Nem 
lehetetlen ugyan, hogy a viz állandóan magas hőmérséklete a Spongilla 
fragilis és az Ephydatia fluviatilis kovarészeire van oly befolyással, hogy 
ezek ily szokatlan módon elváltoznak, de az sem lehetetlen, hogy az iszap 
spikulái az Ephydatia fluviatilis- hoz (amfidiskusok és aprótüskés ske¬ 
lett tűk), a Spongilla fragilis-hoz (tüskés gemmula tűk és sima hegyes skelett 
tűk), és valamely gemmulanélküli ismeretlen fajhoz (tompavégű skelett tűk) 
tartoznak; avagy az amfidiskusok, a sima és aprótüskés hegyes tűk az 
Ephydatia fluviatilis részei, a tompavégü tüskés tűk, és a tompavégü sima 
tűk pedig valamely más faj vázát képezik, a mely sem a Spongilla fragilis- 
sál, sem az Euspongilla lacustris- sál nem azonosítható. 
De nem akarok még több ily hypothesist is megkoczkáztatni, mint¬ 
hogy mindezt tisztán az iszapban található spikulákra támaszkodva eldön¬ 
teni úgy sem lehet; ezeknek helyes csoportosításához és meghatározásá¬ 
hoz okvetlen azon szivacsokat kellene ismernünk, a melyek a Hévíz tóban 
élnek, csakis ily módon lenne lehetséges az érdekes kérdést eldönteni: 
két vagy három fajjal van-e itt dolgunk, és ezek közül egy vagy kettő uj-e, 
vagy pedig csupán ismert fajoknak a szokatlan körülmények folytán elvál¬ 
tozott kovarészei űznek ily játékot. Braun Pál gyógyszerész úr, a kinek az 
iszappróbákat is köszönhetem, sokat fáradozott e végből, de sem a tó köze- 
* «They differ mainly from the S. American forms in being less evenly 
cylindrical and in having tlieir ends less regularly ronnded. They liave the appea- 
rance of intermediate forms between the fusiform spicnles of Ephyd. fluviatilis with 
pointed ends and the cylindrical spicules of « Uruguaya)* with entirely rounded 
ends.» 
(83) 
