relatív nehézségi mérések. 
121 
az óra áramzárást és ennélfogva a nagyon kényelmesen észlelhető coincidentiák 
időpillanataiból az inga lengési ideje igen nagy pontossággal meghatározható. Az 
óra járásának lehetőleg kis befolyásolása végett az elektromágnest különben csak 
a coincidentiák közeledtekor csatolják be. Az inga amplitúdója a távcsőben fel 
és lelengő skálaképen pontosan leolvasható és minden tekintetben nagy előny, hogy 
a kilengés 10-—20 ívpercznyi közön belül marad. Az állványhoz erősített és nyugvó 
inga mellett amannak tükrével párhuzamosan állított tükör természetesen szin¬ 
tén adja a skála képét, mely azonban teljesen nyugodtan áll. Ennek helyzete a 
fonalkereszthez biztosít arról, hogy megfigyelés közben a műszer helyzete nem 
változott, vagy lehetővé teszi az esetleges változásokat a távcső helyzetében 
eltüntetni. 
Az inga ugyancsak transportabilis, mintegy 320 kg súlyú, két részre bontható 
és gipszszel összekötött kőpilléren nyugszik, mely rövid negyedóra lefolyása alatt 
felállítható. A coincidentia-műszer szintén szétbontható, stabilis asztalon nyug¬ 
szik. Az ingának a számításra szükséges változatlan állandói természetesen otthon, 
kényelmes helyiségben határozhatók meg. 
Az inga megfigyelésekkel párhuzamosan haladnak az időmeghatározások is, 
melyek az áramot szakító óra pontos járásának ismeretéhez vezetnek. Ezeket 
napmagasságmérések szolgáltatták 20 cm átmérőjű körökkel biró universale segé¬ 
lyével. Az időn kívül sok helyen meghatározták ugyancsak csillagászati úton a 
geographiai szélességet is, mely a pontos katonai térképek adataival összehason¬ 
lítva, megadja a geodesiai és csillagászati zenith különbségét, tehát a függő ónel- 
térést. Az Ívmértükben kifejezett függő óneltérés, szorozva az illető helyen észlelt 
nehézségi gyorsulással, szolgáltatja a nehézségi erőnek a meridiansíkjába észak 
felé eső vizsintes változását, mely szintén fontos segédeszköz földalatti tömegek 
helyének és jellegének kikutatására. 
Von Sterneck tapasztalatai szerint az ingamérések pontosságát nem annyira 
az időmeghatározásoknak, mint az összehasonlításra szánt chronometerek száma 
dönti el. s ezért többnyire 4—5 chronometerrel és 4 ingával történtek a megfigye¬ 
lések az egyes helyeken. Megjegyzendő még, hogy a teljes állomás 4 ingából, 
2 ingaállványból, 2 kőpillérből és a távcsőleolvasás számára 2 asztalból állott. Ha 
most tekintetbe veszszük, hogy minden egyes megfigyelő helyen nem éppen csekély 
munka az isolált oszlop beásása a földbe, az inga és a csillagászati műszerek 
felállítása, melyek fölé a legtöbb esetben még védősátrat is kellett emelni, igazán 
csodálkoznunk kell, hogy esetleges időjárási zavaroktól eltekintve, naponként egy 
teljes állomás volt absolválható. Sőt Magyarországon naponként két állomás 
került megfigyelés alá és csak Budapesten folytak hosszabb ideig a megfigyelések, 
hogy ez állomáson újabb vizsgálódások számára új kiindulási pont nyoressék. 
Misem dicsérheti jobban von Sterneck és munkatársai lankadatlan szorgalmát és 
ügybuzgalmát. 
Miután az egyes helyeken az inga lengési ideje a műszer állandóinak tekin¬ 
tetbevételével és különösen a hőmérséklet és levegő nyomásának változása miatt 
redukáltatott, számítja belőlük von Sterneck a helyi megfigyelt nehézségi gyor¬ 
sulást azon értékkel, mely a kiindulási helyül szolgáló ponton érvényes. E pont 
a katonai földrajzi intézet pinczepillérje +48° 12'40" szélesség, 34° 1' Ferrói kel. 
hosszúság, 183 m tengermagasság alatt, melyen a nehézségi gyorsulás 9,80876, 
(93) 
