ANDRUSOW MIKLÓS : A SZARMATA TENGER. 
125 
A SZARMATA TENGER ELTERJEDÉSE. 
A «Gornij Journal# 1891-iki évében egy terjedelmesebb értekezés jelent 
meg a szarmata fauna elterjedéséről és jellegéről. Szerzője Andrusow Miklós. 
A szarmata maradványok találhatók Ausztriában, Magyarországban, a Balkán¬ 
félszigeten, az alsó Duna síkföldjén, hatalmas területet foglalnak el dél Orosz¬ 
országban a Fekete tenger hegyvidékén, Krímben, Kaukasusban és átmennek a 
Kaspi tengeren tiíli területre. Legjobban vannak elterjedve déli Oroszországban 
s az azt környező részeken. Mindezen helyeket egy szakadatlan tenger födte, 
melynek néhány nagyobb öble volt. Ezen öblök egyike födte a mostani Wol- 
hyniát, Podoliát, Lengyelország egy részét és Galicziát. Ezen öblöt Andrusow 
galiczíai öbölnek nevezte el. Nyugati határát ezen öbölnek a kárpáti hegyek 
képezték. Ugyancsak a Kárpát hegység képezte a második az előbbinél valami¬ 
vel nagyobb öböl határát is; ezen öböl az egész aldunai lapályt elfoglalta s 
délen a Balkánig terjedt. Nyugaton összeköttetésben állott az ausztria-magyar 
szarmata tengerrel s keleten be volt ékelve egy nagyobb sziget, mely a mai dob- 
rudzsai magaslatot képezi. A galicziai és dák öböl által a tenger nagy vonalban 
húzódott nyugati Oroszországon keresztül a Dnyesztertől a Kaspi tengerig. Északi 
és déli határvonalát ezen tengernek egész biztonsággal nehéz megállapítani; 
északon azért, mert a szarmata maradványok nagy területen elmosattak, délen 
pedig, mert a Fekete tenger két oldali behatolását látjuk a szarmata tengerbe és 
nem tudjuk megmondani, vájjon a jelenben különvált Krim, Kaukázus és Balkán, 
különválva voltak-e a szarmata epochában. Krímről és a Kaukázusról nagyobb való¬ 
színűséggel lehet állítani, hogy azok egy egészet képeztek ; de nem egész félsziget 
vagy sziget volt, vagy más szóval ezen egész egyesült-e a Balkánnal vagy attól 
el volt-e választva, meghatározni nem lehet. Annyit látunk, hogy a Tauriai hegy 
és az északi Kaukázus hegyalja a szarmata tenger déli határát képezték. Odább 
keletre a Kaukázus nyugati vége volt a határ s a tenger hosszú és keskeny tagban 
a Kaspi tengertől a Fekete tengerig húzódott. Kis-Azsiában és a Pontus déli olda¬ 
lán a szarmata lerakodások ismeretlenek; jóllehet a Márványtenger környékén, 
sőt Cholkisban jelentkeznek a szarmata rétegek. Folytatása, vagy vége a délkauka- 
zusi tenger nyúlványának, vagy talán a Tauriai hegy és a Balkán közt elfolyó 
szarmata tenger maradványa ez, megállapítani bajos. Lehetséges mind a két eset, 
s ekkor a Krim-kaukazusi sziget, mely a tengerből kiemelkedett, azt két részre 
osztotta. 
Kaukázustól keletre a szarmata tenger, a mai Kaspitenger egész területét el¬ 
foglalta és északra, lehetséges, hogy egészen az Obcsej-szirtig,* délre pedig az 
Elburs hegység lábáig terjedt. A Kaspi tengeren túli részben körülbelül ugyanazon 
szélességben volt elterjedve, a Mugodzsár hegységtől Kopetdágig és Kurendágig. 
* Az Uralfolyótól nyugatra eső rész neveztetik Obcsej-szirtnek. 
(97) 
